180 R.S.Bergh. 



allerlængst fra Urformerne , den straaleformede Anordning dog 

 er allerbedst bevaret? Skulde mon ikke dette være en Tanke 

 til Eftertanke? 



Selv Forfattere, som ikke gaa saa vidt i deres Derivationer 

 som at udlede alle de ovennævnte Former fra Ribbegopler, saa- 

 ledes som E. B. Wilson^), have dog anset de forskellige 

 »Kvartetter« i Kløvningen af Annelider, MoUusker og Polyclader 

 for homologe. Denne Antagelse er bl. a. grundet paa den 

 komplet ubeviste Antagelse, at det saakaldte "definitive Meso- 

 derm» hos Anneliderne og Molluskerne skulde være et Derivat 

 af den bageste Del af L'rtarmens Væg ^) og er i det Hele ren 

 og luftig Konstruktion, da man nemUg slet intet véd om Homo- 

 logien af de Dele, hvorom det her drejer sig (hverken om »det 

 blivende Mesoderms« Oprindelse af Urtarmvæggen eller om 

 i'LarvemesodermetS" Identitet hos Annelidelarverne med de fire 

 «Mesodermstriber» hos Polycladerne o. s. v.). Enten tager man 

 disse Deles Ilomologi a priori — hvortil der savnes enhver 

 logisk Berettigelse — eller man beviser deres Homologier ved 

 deres Oprindelse fra nogle Kløvningsceller hos Embryonerne og 

 beviser saa igen paa Grundlag heraf Homologierne af ved- 

 kommende Kløvningsceller. Hvilken Circulus ! 



At Kløvningscellerne (for at bruge en moderne Forfatters^) 

 træffende Udtryk) have det Instinkt at ordne sig paa en be- 

 stemt Maade og paa en Maade , som kan frembyde betydelige 

 Overensstemmelser hos Dyreformer, som staa hverandre for- 

 holdsvis fjernt, det er sikkert nok; men om Homologien af de 

 Dele, som udvikles af dem, kan der rejses meget vægtige Tvivl, 

 og i hvert Fald behøver denne Ordning paa ingen Maade at 



^) Considerations on Cell-lineage and ancestral remiiiiscence. Annals New 

 York Acad. of Se. VoI.lt. 1898. i\r. 1. 



2) Her skiller Wil son sig fra Ei sig, med hvem han ellers for det meste 

 er enig, idet nemlig Eisig betragter "Mesodermets« Urceller eller Telo- 

 blaster som deriverede af Kønsceller hos Stamformerne. 



3) 0. zur Strås sen, iiber das Wesen der thierischen Formbildung. Verh. 

 d. deutschen zool. Gesellsch. zu Heidelberg 1898. Leipzig 1898. 



12 



