] 88 R- S- Bergh. 



ein Anfang gemacht worden ist, ein Anfang, der nur denkbar 

 ist im Sinne experimenteller Forschung», 



saa lad os, idet vi blive i hans Tankegang, føje følgende 

 Spørgsmaal til: 



«Hvad maatte vi vide for at kunne tale om Hestens Ned- 

 slamning fra flertaaede Pattedyr eller om Fuglenes Nedstamning 

 fra Krybdyrene?" 



og saa i Stedet for at svare derpaa gøre endnu dette 

 Spørgsmaal: 



Er der virkelig nogen experimentel Forsker, som for Alvor 

 tror paa at kunne løse Afstamningsspørgsmaal ad experimentel 

 Vej, som tror paa, at man vil kunne frembringe én Dyre- 

 type ved at experimentere med en anden og derved omdanne 

 denne? 



Og hvis dette Spørgsmaal nu besvares benægtende — hvad 

 det sikkert vil blive — hvorfor skulle vi saa tvinges til at lade 

 store Grupper af Kendsgerninger staa uden al Sammenhæng? 

 Lad os føre dette videre, udenfor Zoologien: hvad bliver der 

 efter den Driesch'ske Betragtningsmaade af Historien, af den 

 komparative Sprogvidenskab (som bruger ganske samme Methode 

 som den komparative Morfologi i Zoologien og Botaniken) og 

 hvad bliver der af Geologien? Paa alle disse skønne Felter for 

 den menneskelige Tankes Virksomhed kan i Følge Sagens 

 Natur den experimentelle jMethode ikke anvendes eller i hvert 

 Fald ikke blive den hovedsagelige Methode, saa lidt som mathe- 

 matiske Beregninger kunne det. Altsaa bør disse Omraader 

 i Følge Driesch's Betragtning ikke regnes for hørende ind 

 under den videnskabelige Forsknings Gebet. Men hvor komme 

 vi saa hen? Vi maatte ved Udelukkelsen af den komparative 

 Betragtningsmaade føres til at opfatte store Omraader af Naturen 

 og saa godt som hele Aandslivet som en Række isolerede Fæ- 

 nomener uden al Sammenhæng, og dette kan og bør ikke være 

 Maalet for videnskabelig Stræben og Arbejden. Dersom der kun 

 var blevet arbejdet experimentelt i Biologien — lad os et Øje- 



20 



