520 G. Zachaiiae. 



nielse, give de dog samme Differenser som denne, saa at man 

 ogsaa her erholder 



ki — kh = 0.032 4:0.016, 

 hvorH^O.016 fremstiller den totale Middelfejl. 



At Refraktionen er langt større i 1896 end i 1898 er alle- 

 rede paavist. Iler ville vi give Forskellen et bestemtere Udtryk, 

 idet en Beregning af Differensen mellem Refraktionskoefficienlerne, 

 ^96 — ^'98, giver efter Ordenen for Linierne 



TK LB VD 



0.062^0.021, 0.003 + 0.029, 0.049 4=0.020, 



hvor Middelfejlene vise ret god Sikkerhed for den store Refraktion 

 i 1896 paa de høje Stationer; medens det er mindre sikkert, at 

 Forskellen mellem 1896 og 1898 paa den lave Station er saa 

 ringe som her angivet. INaar altsaa Refraktionskoefficienten for 

 de to høje Stationer, overensslemmende med Resultaterne oven- 

 for, praktisk set ere ligestore og sættes til 0.11 i 1898, var 

 den i 1896 med nogenlunde Sikkerhed 0.16, medens det er 

 temmelig usikkert, om Refraktionskoefficienten paa den lave Linie 

 i 1896 var saa lidt større end i 1898, at Forskellen først viser 

 sig i 3die Decimal, saa at her kås == 0.145, naar k^s = 0.142. 



Baade Middelfejlene m og Middelfejlene ni^, der. hver paa 

 sin Maade ere Udtryk for Refraktionssvingningerne, ere gennem- 

 gaaende større i 1896 end i 1898, og det synes derfor, at 

 de Omstændigheder, dei- bevirke forøgede Gennem- 

 snitsre fraktioner paa en Linie, ogsaa bevirke for- 

 øgede Refraktionssvingninger paa denne Linie. 



Forskellen mellem Middelrefraktionerne paa en Linie 

 før og efter Stationsskiftet altsaa 



f±l_e±l 

 2 2 



lader sig ogsaa beregne af de udførte Maalinger. Denne For- 

 skel fremkommer nemlig ved at sammenhgne de to Værdier 

 for paagældende Højdedifferens , hvoraf den ene udledes af de 



36 



