528 G. Zachariae. 



her er derfor den ved Middelfejlsbestemmelsen benyttede 

 Værdi 



2 I -i 



lidt afvisende fra 



4 

 [i\ = 2231. 



2118 



Af ovenstaaende Sammenstilling ses, at Forskellen mellem 

 Middelrefraktionen før og efter Stationsskiftet overalt har for- 

 skelligt Fortegn i 1896 og i 1898, saaledes at i 1896 Refrak- 

 tionen gennemgaaende var betydelig større før Stationsskiftet 

 (13. — 24. Juli) end efter dette (I. — 9. August); medens det mod- 

 satte, om end i mindre Grad, var Tilfældet i 1898, hvor iMaa- 

 lingerne før og efter Stationsskiftet faldt i Tidsrummene 20. — 28. 

 Maj og 1. — 8. Juni. Dette vilde stemme med at antage, at 

 Refraktionen voxer i Forsommeren, naar sit Maximum omkring 

 Midsommertid og derefter aftager i Eftersommeren. Forholdet 

 er det samme ved alle tre Linier, dog træder Forskellen stærkest 

 frem ved den lave Linie, mindre stærkt, men dog meget tydeligt 

 ved de to høje Linier, hvor den tillige henset til Usikkerheden, 

 der hviler paa Bestemmelsen, maa siges at være omtrent ens. 

 Det er ikke Smaating det drejer sig om; thi i 1896 er Kilo- 

 meterforskellen i Gennemsnit over 1 1""", altsaa vel endog større 

 end Totalbeløbet af selve Normalrefraktionen, i 1898 er Gennem- 

 snitsforskellen nok en Del mindre, men dog mere end Femte- 

 delen af Normalrefraktionen. 



Sammenstillingen viser endvidere, at jo større Refraktions- 

 differensen er, desto større er ogsaa Middelfejlen ^t«i, altsaa 

 Refraktionssvingningerne. Dette taler ogsaa for den ovenfor 

 antydede Regel, at de større Refrak ti on s svingninger 

 svare til de større Refraktioner, og at man derfor i 

 Mangel af Kendskab til selve Refraktionerne kan betragte deres 

 Svingninger som et relativt Maal for dem. 



38 



