11. Februar. < 18 ) 3. Møde. 



at begynde med den sidste Del af det 14de Aarhundrede eller 

 med et rundt Tal omtrent 1400, saaledes at altsaa de gamle 

 Landskabslove, som med hvad der slutter sig til dem indtage en 

 særlig Stilling, ikke umiddelbart medtages i Undersøgelsen, uden 

 for saa vidt Fænomener i den senere Udvikling maatte kunne 

 belyses derfra. Som Slutningsgrænse bør formentlig sættes 

 omtrent 1800, selv om navnlig det 18de Aarhundredes Litteratur 

 næppe tør ventes at yde væsentlige nye Bidrag til Spørgsmaalets 

 Løsning. 



I Erkendelse af den Betydning, en saadan Undersøgelse 

 kunde have for dansk Sproghistorie, ønsker Videnskabernes 

 Selskab at fremkalde 



en samlet Fremstilling og videnskabelig Bearbejdelse 

 af de Oplysninger, der af direkte eller indirekte Kilder 

 kunne hentes angaaende de forskellige danske Dialekter, 

 særlig deres Lyd- og Bøjningsforhold, i Tiden mellem om- 

 trent 1400 og 1800. 



Æsthetisk Prisopgave. 



(Pris: Selskabets Guldmedaille.) 



Det ogsaa i vor Litteratur diskuterede Spørgsmaal, hvorvidt 

 de græske Tragikere have kunnet og villet give virkelige Karak- 

 terskildringer, har aldrig været tilfredsstillende behandlet i større 

 Sammenhæng og med Udnyttelse af hele det store Stof, idet 

 man enten formeget har indskrænket sig til almindelige Betragt- 

 ninger eller har nøjedes med løsrevne Enkeltheder. Til Be- 

 svarelse af dette Spørgsmaal kræves ikke blot en Gennemgang 

 af de bevarede Tragoedier hver for sig, men ogsaa en Paavisning 

 af, hvorledes Digterne have benyttet det i den episke Poesi eller 

 andre Kilder forefundne Sagnstof, og af hvilke Grunde de have 

 omformet enkelte Hovedfigurers Karakter, tilligemed en Sam- 

 menstilling af de forskellige Skildringer af samme Sagnfigur 

 saa vel hos de forskellige Tragikere som i forskellige 



