Nosle Uiiflersøaelser o\er Træernes Undliv. 



11 



Ilosen, hvorefter nedenstaaende Afbildning- er tegnet; paa- 

 faldende er ogsaa her den betydelige Forskel i Stivelsekornenes 

 Størrelse, som nævnt, et ganske almindeligt Forhold. 



Fig. 9. Rosa canina. Parti af Roden (a) med en af dens store Marv- 

 straaler ug af en Gren (b) med en 3-radet og en 1-radet Marvstraale. '£*• 



En meget væsentlig Strukturforskel mellem Rod og Stængel 

 har vi endelig i den Maade, hvorpaa en Aarrings Høstved gaar 

 over i den følgende Aarrings Vaarved (Mohl, Rnssovv o. fi.), et 

 Forhold, som jeg lejlighedsvis kommer tilbage til i 3dje Afsnit. 

 Det kan her som almindelig Regel siges, at medens der er en 

 skarpt afsat Grænse i denne Region i Stammens og Grenenes 

 >ed, er der en ofte udvisket Grænse i Rodens Ved, naar vi se 

 bort fra den Grænse, der markeres ved Karrenes Optræden, 

 der i øvrigt ofte heller ikke er saa tydelig i Roden som i 

 Stænglen. Jeg har i nedenstaaende Afbildninger, da Aarrings- 

 grænsen ofte her er vanskelig at finde, gjort den kendelig ved 

 et Kryds. Særdeles iøjnefaldende er Forskellen f. Ex. hos 

 Eg (Fig. 10). Hvor der, som i det afbildede Parti af Roden, 

 ingen Kar findes, er det vanskeligt at faa fat paa Aarrings- 

 grænsen; den ses lettere, naar man ved svagere Forstørrelse 

 overser en større Del af et Snit end naar man fæster sin Op- 



ii 



