18 O. G. Petersen. 



Stammens tangentialtstrakte Grupper er byggede som Fig. 19 6, 

 Rodens som Fig. 19 d; de er rene Bastbundter. Endelig ser 

 vi som et 3dje Exempel Rosen, hvor baade Rodens og 

 Grenens Bast er ordnet i Bundter, men Grenens i store, 

 Rodens i smaa splittede Bundter, tildels endog enkeltvis spredte. 



2. Om Nydannelse af og Længdevæxt i Redderne. 



Spørgsmaalet om, naar vore Skovtræer danner nye Rødder, 

 er kun ganske faa Gange taget for som speciel Opgave. Strængt 

 taget foreligger der egentlig kun 1, tilmed ikke meget udførligt 

 Arbejde , der udelukkende behandler Spørgsmaalet om Tiden 

 for Roddannelsen, nemlig af Fr. Resa 1 ), medens det i et andet 

 Tilfælde er behandlet ved Siden af Undersøgelser af anden Art, 

 nemlig af A. Wieler' 2 ) , og disse to Undersøgelser gaar hin- 

 anden imod. 



Resa omtaler først udførligere Rødgran (Picea excelsa) og 

 Hestekastanie (Aesculus Hippocastanvm). Hos Rødgran be- 

 gyndte med indtrædende Tøvejr Langrødderne at voxe i Længde 

 i Februar og blev ved hermed til hen i Maj, og det samme 

 var væsentlig Tilfældet med Sugerødderne, der i April og Maj 

 var brudt frem overalt i Rodsystemet; derpaa indtraadte en 

 Stilstand, der varede til Slutningen af August, da en ny Ud- 

 vikling begyndte ; denne afsluttedes for Langrøddernes Vedkom- 

 mende i Oktober, medens Sugerødderne fortsatte deres Udvik- 

 ling længere. Hos Hestekastanien fandt den ny Rodudvikling 

 Sted i Februar og Marts; derpaa indtraadte Stilstand, medens 

 Løvspringet fandt Sted , der begyndte først i April ; efter at 

 dette og Blomstringstiden var godt og vel forbi, begyndte i 



Ueber die Periode der Wurzelbildung. Inauguraldissertation. Bonn 1877. 

 Das Bluten der Pllanzen (Colin, Beitrage zur Biologie der Pflanzen. 

 G Bd. 1893:). 



18 



