20 O. G. Petersen, 



findes. Tværtimod Resa, der stærkt fremhæver Arbejdsdelingen, 

 gør han gældende, at Rodndviklingen væsentlig falder sammen 

 med Løvudviklingen. Saa vel til hans som til Resa's Under- 

 søgelser kommer jeg tilbage senere. 



De spredt forekommende ældre Udtalelser i Litteraturen er 

 samlede hos Resa, hvorfor jeg mener at kunne forbigaa dem 

 her. Kun skal jeg bemærke, at modstridende Iagttagelser in. 11. 

 til Vintenulviklingen ogsaa foreligger fra Lindley 1 ) og Mob I 2 ). 



Lind lev udtaler sig saaledes : "Man har imidlertid draget 

 i Tvivl, om Træer danner Rødder i Aarets kolde Maaneder. 

 Nogle Fysiologer nægter absolut Muligheden af, at Rødder kan 

 komme frem, naar der ingen Blade er, og derfor, aldenstund 

 de ikke fuldstændig bestrider den Paastand , at der dannes 

 Rødder om Vinteren eller sent paa Efteraaret, kun tilsteder 

 denne Mulighed for de stedsegrønne Træers Vedkommende. 

 Deres Theori er, at Rødder dannes ved Bladenes Virksomhed, 

 og at derfor Rødder ikke vil gro, naar Bladene er borte. Deres 

 Theori er falsk; de skulde bruge deres Øjne. I 1845 under- 

 søgte jeg, den 26. Februar, Rødderne af forskellige Træer og 

 fandt unge Rødder rigelig dannede hos Sambucus racemosa, 

 Ribes sanguiueum og divaricatum, , Acer Pseudo platanus. Blomme 

 — Fersken — og Æbletræ. Saadanne stedsegrønne Træer som 

 Kristtorn, Garri/a, Gyvel og Primus lusitanica havde ogsaa frem- 

 bragt dem i stor Mængde. Den Angivelse, at Bødder kun kan 

 dannes under Bladenes Nærværelse, er derfor falsk. » 



Mohl siger derimod, at han «hos de ved Vintertid udgra- 

 vede Træer ikke kunde finde Tegn paa, at deres Rodspidser 

 befandt sig i livlig Væxt». 



Modsigelsen hæves dog tildels, naar man betænker, at 

 Lindley' s Iagttagelse er fra England med det milde og fugtige 

 Vinterklima; endvidere, at den er fra 26. Februar, saa det 



The theory and practice of horticulture 1855, p. 448. 

 1. c. p. 323. 



20 



