Nogle Undersøgelser over Træernes Rodliv. 41 



paafaldende, In or lang en Tid der hos Roden anvendes til 

 Iddannelsen af den aarlige Vedrittg. Idet dens Udvikling be- 

 gynder i Maj eller Juni og først naar sin Afslutning hos Egen 

 i Slutningen af Februar, hos Asken i Marts og hos Kirsebær- 

 og Æbletræet i April det følgende Aar, saa træder der es her 

 en højst uventet Vedvaren af den aarlige Næxtperiode i Møde- 

 (I. c. pag. 118). Hos Naaletræeme derimod standser efter 

 Mobl Kodens l dvikling om Vinteren lige som de overjordiske 

 Organers. 



Disse Resultater er ikke bekræftede af senere Iagttagelser. 

 Saaledes gør Tb. Uartig 1 ) gældende, at det ikke har været 

 normale Forhold, Mohl har iagttaget. Han undersøgte (i Jan. 

 1863 1 Rødderne af Eg, Bøg, Avnbøg, Birk, El, Poppel og 

 Skørpil, Lind, Ahorn, Hestekastanie, Ask, Æble- og Kirsebær- 

 træ, Robinie og ÆIra og fandt overalt en fuldstændig færdig 

 Vedring (undtagen hos et enkelt Exemplar af Salix Caprea). 



De samme Træer med Undtagelse af Bøg, Avnbøg og Ro- 

 binie og desuden Bøddeme af Hæg, Røn og Vrietorn samt 

 Carayana arborescens, Rosa yorenkensU, Pimis ailcestris, Larix 

 stbirica undersøgte Rus s o w fra Januar til April 1882 og fandt 

 hos dem alle Veddannelsen utvivlsomt afsluttet i Januar'-). 

 Russovv er imidlertid af den Anskuelse, at Rodcambiet nok er 

 ophørt med sin celledannende Virksomhed, men at der i al! 

 Fald i Bodens Bark ikke var fuldstændig Standsning i Virk- 

 somheden, hvilket han blandt andet støtter paa, at Sirorene 

 frembød de samme Fænomener som Sirørene i Stammens Bark 

 under \ egatationsperioden, forskellig fra Stammesirørenes For- 

 hold i Vinterperioden. Inder særlig gunstige Betingelser vilde 

 inaaske derfor N irksombeden i Boden kunne stige til Celle- 

 nydannelse i Cambiet; dog fremhæves, at der i 1882 var en 



', Hot. Zeitum; 1858, pag. 332. 



*) Sitzungsbericbte <ler NaturfoVscher-Gesellschaft bei åer Universitål 

 Dorpat. ii Bd. 1884 pag. 387. 



il 



