Nogle Undersøgelser over Træernes Rodliv. 55 



Stammen og Roden har Interesse, da den viser, at der ved 

 Løvspringet bliver gjort stærkere Angreb paa Stivelsen i 

 Roden end i Stammen. Disse to Resultater mener jeg at 

 være de væsentligste, der er vundne ved Iagttagelsen af Rodens 

 Stivelse, sammenlignet med Stammens. 



Dette støttedes i del bele ogsaa ved Iagttagelserne over 

 de 15 ældre Træers Rødder fra Landbobøjskolens Have. Rirken 

 var ogsaa lier ganske uden Stivelse i sine Rødder ved Vin- 

 terens Slutning; Lønnen bavde paa denne Tid stivelsefri Rark, 

 og det samme var Tilfældet med Hæg og Rødgran. Ellers 

 tydede alt paa, at Stivelsen forblev i Ro om Vinteren. Tiden 

 for Stivelsens Opløsning og Forsvinden ved Løvspringet var 

 maaske gennemgaaende rykket lidt længere frem end bos de 

 unge Planter. Røgen viste sig ogsaa ber gennemgaaende 

 fattig paa Stivelse i Rarken, noget, der synes at være alminde- 

 ligt bos denne Plante. Linden viste rigelig Stivelse baade i 

 Bark og Ned bele Tiden, ogsaa i Maj og Juni, men mulig 

 tiet t e ikke bar været normalt. 



Det i de foregaaende Linier bebandlede Emne er af en 

 ret omfattende Natur, saa at der foreløbig ikke godt kan være 

 Tale om andet end mindre Bidrag til dets Rebandling, og 

 mere gør denne Meddelelse ikke Fordring paa. Visse Træk 

 i vore Trærødders indre og ydre Udvikling synes dog efter- 

 haanden at træde lidt tydeligere frem af Taagen, hvori de bar 

 været indhyllede ; at dette gaar med en vis Langsombed, er 

 begrundet i Forboldenes Natur; thi der kan kun overses saa 

 lidt ad Gangen, og Faren for at skuffes af individuelle Til- 

 fælde er derfor forboldsvis stor. Her trænges derfor stadig 

 lil ny l ndersøgelser. 



Naar f. Ex. Mobl, om bvem vi ikke bar Ret til at an- 

 tage, at hans l ndersøgelser ikke er paalidelige, er den førsle, 



5.-, 



