Oprindelsen til Ordet Vederlag' i 'Vederlagsret'. 123 



I Virkeligheden hviler vore Undersøgelser altsaa udelukkende 

 paa den danske Tekst i de væsenlig overensstemmende unge 

 Haandskrifter fra første Halvdel af det 15. Aarh., særlig det 

 Rantzauske, og paa Sven Aggesons latinske Bearbejdelse. 



Det vilde være ørkesløst at dvæle nærmere ved de ældre 

 Forklaringer af Ordet 'Vederlag'. Jeg vender mig derfor 

 >traks til Kolderup-Rosenvinges sidste Tolkning (Samling af 

 gamle danske Love V, S. 579) , som har fundet almindelig Til- 

 slutning hos Historikere og Retshistorikere. Ifølge den maa 

 man skelne mellem de to Ord witherlog og mtherlag, af hvilke 

 det første er Hunkon og betyder «Lov», det andet Intetkon og 

 betyder "Samfund«. 



Medens Dahlmann (Geschichte von Dannemark, I, 1840, 

 S. 148 Not. 1) nojes med at anføre Rosen vinges Forklaring uden 

 at udtale sin Tilslutning dertil, har baade Stemann i "Den 

 danske Retshistorie«, Kbh. 1871, S. 12 f. og J. Kinch i sin be- 

 kendte Afbandling «Om den danske Adels Udspring fra Thinglid» 

 i Aarb. f. nord. Oldk. og Hist. 1875, S. 262 ubetinget tiltraadt 

 den, og det samme gælder Joh. Steenstrup, som i «Danelag» 



tha skuldhe han rathe oifne hanum hall'de han B, tha skulde a han 

 rathe vm han hall'de C , tha skulde (skulle S. 655) a han ratha (rætha 

 S. 655) of han hafdhe (hafthe S. 655) R. I A er of han udfaldet efter 

 ofna han. 37 31 hin. ih. ellir. ib. hug. 3S 1 withirlaxmen A, 

 vetherlags men BC, witherlagsman R (rigtig; ved Rettelse?). 38 5 com- 

 bir. 38 7 booran. 38 8 lotathe. 3S 10 withirlagha manne. 3S 12 gamla. 

 38 13 knutz (paa første Sted). ih. astradhessons A, astradesson B, 

 æstrathe sons C, æstræthasuns R. 38 14 hen ABC, hein R vist 

 Fejllæsning af heen (sml. 37 10 ). 38 17 withirlagx. 38 20 all* wibiergha. 

 38" heldir. 38 25 eftir (aftir R). 38 26 doma ligesom 38 27 A (o: doma; 

 ligeledes har A 37' og et Par andre Steder forste for forste), domæ B 

 paa bægge Steder, C har paa forste Sted dom, paa andet mynne (R paa 

 forste Sted dæma, paa andet minne). 38 27 fare (= 37 u ). 38 2S vithir- 

 lagh. 39 1 føretiwgho (ligeledes 39 2 - »). ib. andra A urigt. for alla 

 paa Grund af det følgende andra; B har ligeledes andre, men udelader 

 det efter men, alle C, alla R. ib. withirlagh\. 39* mare ib. oc 

 A og B urigt. for at, ath C, at B. 39 4 thwer ABC. R. ib. ebbasson. 

 39 7 bodir. 39 9 limum ABC, lund R ved Fejllæsning lynum Sven 

 Aggeson c. 11). ib. æræ manga. 



