Oprindelsen til Ordet 'Vederlag' i 'Vederlagsrcf. 131 



S. 245 31 ) l ). Sidste Gang har jeg truffet Ordet 'vederlog' i den 

 gamle Betydning i en Rettertingsdom fra 1540: vor y dag theris 

 rette dag at møde, effthersom vii tilforne fore gudtz vederlog 

 same sag till y dag opsaatte, hvor fore gudtz vederlog «paa 

 Grund af Guds (Kirkens i Vederlov« altsaa væsenlig har samme 

 Betydning som «ifølge Guds (Kirkensi Forbud« (Kolderup-Rosen- 

 vinge, lidvalg af gamle danske Domme I, S. 52). 



Resultatet af det her udviklede er altsaa, at ældre da. 

 ivithærlogh ligesom Oldsprogets w'dr/p</ betegner de Bestemmelser, 

 hvorved der fastsættes Straf for Overtrædelse af Lovens Bud, 

 Straffebestemmelserne eller Straffeloven. Men lige saa sikkert 

 er det, at den til icithærlogh svarende Entalsform tvithærlagh, 

 der har Betydning 'Vederlag, Erstatning', ifølge sin Oprindelse 

 umulig fra først af ogsaa kan være brugt som Navn paa det 

 Samfund , for hvilket withærlogh gjaldt. Det er dette , A. D. 

 Jørgensen rigtig har set, og saa vidt er hans Indsigelse mod 

 Kolderup-Rosenvinges Forklaring altsaa fuldt berettiget. Men 

 naar han derefter antager, at Ordet witltærlagli overalt, hvor 

 det i Hirdlovens danske Tekst bruges om Samfundet (Hirden), 

 er indkommet ved senere Forvanskning i Steden for icithærlogh, 

 begaar han en Fejl, der synes mig i den Grad at stride mod 

 Sprogets Aand, at det højlig har undret mig at træffe den hos 

 en saa skarpsindig Forsker. Hans Slutning lyder nemlig saa- 

 ledes (S. 60): «Log (log) betegnede i Norsk-Islandsk ikke blot 



n ) Ved Misforstaaelse er dog ogsaa 'vederlag' indkommet i denne Forbin- 

 delse i Steden for 'vederlog': the .... ther broderskapp meth widhæ 

 ock vederlagh holde Skraaen for Svendborgs Guldsmede etc. c. 1450 

 (Danmarks Lavsskraaer, S. 136 6 ), inthet giilde kan staa vden wiidhæ ock 

 vederlagh (ibid. S. 136 12 ). Her er vederlagh vel ligefrem opfattet i Be- 

 tydning 'Vederlag, Erstatning' (sml. haffwer han ey penninghe ath vedher- 

 legghæ companniet meth Roskilde Skomagersvendes Skraa c. 1450, 

 iliid. S. 125 10 ). I samme Betydning som 'vide og vederlog (vederlag'' 

 bruges ogsaa 'vide og brode', hvor 'vide' og 'brøde' bægge betegner 

 "Pengeboder, Pengestraf » : alle disse .... artichle .... att holdis vnder 

 saadanne vide och brøde, som hosz huer artichel .... staar Københavns 

 Skræderes Skraa 1415 (ibid. S. 31 2 ). 



13 



