Oprindelsen til Ordet 'Vederlag' i 'Vederlagsret'. 141 



Sporger vi da om det gamle danske Navn paa det Sam- 

 fund , der var underkastet Vederloven (legis foedus) , og om 

 Navnet paa dets Medlemmer (commilitones), kan Svaret næppe 

 være tvivlsomt, saa meget mindre, som det virkelig er bevaret 

 et enkelt Sted i den danske Tekst, nemlig 37 27 : off annar 

 brydir i laghit, <-hvis nogen forbryder sig i Lavet». Her staar 

 lagh altsaa i samme Betydning som withirlagh paa de tre 

 foran omtalte Steder, hvor det har Betydning 'Samfund, Sel- 

 skab' og derfor ikke kan ombyttes med icithirlogh. Paa det 

 sidste Sted er mthirlax ret traadt i Steden for icithærlogh, paa 

 de to andre Steder har der i Steden for withirlagh oprindelig 

 staaet lagh. Dette er netop det gamle, til vore Dage bevarede 

 Udtryk for et Samfund, en Korporation, for hvem de samme 

 Betsregler, Vedtægter gælder 1 ). Medlemmerne af et saadant 

 Samfund kaldtes naturlig lagsmamn (laxmæn); lagmaår er 

 jo et gammelt nordisk Ord for 'Kammerat, Stalbroder'. Netop 

 i denne Betydning bruges Ordet i skaanske Lov V, 4 (Schly- 

 ter c. 87): brytær man up dør annærs manz oc hauir han 

 fæm laxmæn mæb fæm fulk vvapnum (efter det Hadorphske 

 Haandskrift, Buneh. mangler; alle andre gamle Haandskrifter 

 har ligeledes Ordet laxmæn), <■ opbryder en Mand en anden 

 Mands Dor og har han fem Kammerater (med sig) med fem 

 Krigsvaaben». Jeg tvivler derfor ikke om, at Ordet lagsman 

 (-mæn) har staaet i den oprindelige danske Tekst paa alle de 



J ) Ved Siden af det nordiske Lag optoges det fremmede Gilde (mut. 

 gilde, oldeng. gild, eng. guild) i de nordiske Sprog allerede i Lobet 

 af det 13. Aarh. (i Flensborg Stadsret findes afvekslende lagh og gild). 

 Senere bruges for lagh og gilde ogsaa jævnlig Selskab (mnt. selsehap, 

 selschop) og Kompagni (mnt. kumpanie) eller Broderskab (mnt. 

 broderschap, -schop). I Odense Skomagersvendes Skraa 1405—6 (Dan- 

 marks Lavsskraaer ved C. Nyrop, S. 14 11'.) forekommer schomaghere lagh 

 én Gang, men ofte sælschap og kumpanyæ; Københavns Bagersvendes 

 Skraa 1403 (ibid. S. 3 11'.) har i Indledningen bagere gilde oc selskappet 

 os lige efter eth brodereskap oc lag; laghet bruges ligeledes \ 7, men 

 ellers overalt broderscap undtagen paa tre Steder i Slutningen , hvor 

 det atter hedder selskappet. 



23 



