Til Forstaaelsen af Nordens «Guldbrakteat-Fænomen». 31 
Publikationen af sin Brakteatafhandling, i et mundtligt Fore- 
drag havde taget bestemt Afstand fra hans tidligere deri givne 
Udtydning af Brakteatbillederne som Scener fra Nordens Helte- 
liv. At ikke allerede dette fandt et offenligt Udtryk i de to 
Skrifter, han nogle Aar efter publicerede, 1881 og 1882, finder 
sin rimelige Forklaring deri, at de begge turde have været 
væsentlig affattede, inden han blev i Stand til at gøre anden 
Ændring i sin livlige Skildring end simpelthen at undlade al 
Antydning til sin da forladte Anskuelse. Dette mener jeg at 
hans Landsmænd skylde at erindre om, eftersom Udlandets 
Arkæologer, navnlig Tysklands. endnu jevnlig beraabe sig paa 
Worsaaes Udlægninger af forskellige Bråkteaters Figurer, i 
den Formening, at Worsaae vedblivende hævdede dem.| 
2. Den ene af disse tre Guldbrakteater — som desværre fra 
Udførelsens Side kun hører til de mindre gode — Tab. Il, Fig. 8, 
viser os Guddomshovedet med det vanlige Udstyr tæt over 
Dyrets Ryg, og vi have altsaa i Grunden for os en rigtig Type 
for de siden Thomsens og Holmboes Tid specielt kaldte 
«nordiske Brakteater». Men hvad der for denne enkelte Brakteat 
er ejendommeligt, er de besynderlige Figurer af formentlige 
«Redskaber», der langs med Brakteatens nedre Halvrand findes 
frit liggende, spredte mellem Dyrets Fødder. Disse tiltrak sig 
Worsaaes særlige Opmærksomhed og han troede at kunne 
se «Tænger» og andre «Smederedskaber» i dem, som kunde 
tyde hen paa Regin Smed og paa dennes sagnhistoriske Ind- 
griben i Sigurd's Skæbne. 
I Mangel af andre og mere sandsynlige Tolkninger af disse, 
holder jeg mig til den vistnok rigtige Del af min afdøde Kol- 
legas og Medarbejders Opfattelse, at Brakteatens omkring ved 
Dyrets Fødder strøede Figurer betyde Redskaber, men at vi 
netop paa denne Brakteat have en saadan «figurativ Ofring» 
betegnet, som den, Superintendent Campbell sigtede til i sine 
29 
