Til Forstaaelsen af Nordens «Guldbrakteat-Fænomen». 33 
Denne Indrømmelse til et Dyr viet til Ofring, at det 
maatte rømme bort og stryge frit omkring, indtil det af en 
stærkere Magt indfangedes, ligger naturligvis forud for Afløs- 
ningen af al Ofring af levende Dyr ved Buddhismens store 
Reformation i Tibet under Padma Sambhava. 
3. De to andre Hestebilleder paa de Brakteater, der da 
tolkedes som mulige Fremstillinger af Scener fra Sigurd 
Fafnersbanes Liv og navnlig mentes at gengive Sigurds 
Hest Grane, belæsset med Dragen Fafners rige Guldskatte 
(Tab. II Figg.9 og 10), ses derimod i helt andre Situationer og 
Omgivelser end den forriges, om de end tydelig nok endnu 
turde minde om Scener fra Templernes Billed-Fremstillinger. 
Hvad Brakteat-Typen angaar, komme de derfor ikke 
ind under Kategorien af egentlige «nordiske Brakteater», men 
Slægtskabet med lamaisk - buddhistiske Fremstillinger af Hesten 
i Tempelbillederne synes mig ikke mindre intimt, smilgn. Tab. Il 
Figg. 9 og 10, med Figg. F—G, H, IL 
Det vil let ses, at det simpelthen var en ydre Tilfældig- 
hed, nemlig den skæve Anbringelse af Øskenen påa Brakteaten, 
da denne bestemtes til at skulle bæres som Amulet, der 
gav Anledningen til hin urigtige Opfattelse, at Hestene påa 
begge Brakteaterne vare fremstillede med en Byrde paa Ryggen. 
Saasnart Dyrebilledet stilles opret, bliver man strax var, at 
det før saa ubegribelige «Stillads» for den formodede Byrde 
kun er Dørkarmen eller en simpel Portal over Indgangen til 
et Tempel eller en Dagope med dekorerede Vægge. Udenfor 
denne ses Hestene paa begge Brakteater at bevæge sig fremad 
i samme Retning, nemlig med Hovedet tilvenstre; de ere i 
samme Trintakt, og begge just i det Moment af Fodskiftet, at 
det højre Forben hæver sig og føres frem til det næste Skridt. 
Her have vi ganske vist ikke en Ofring direkte antydet 
for os, men dog maaske nok et indledende Skridt til en saa- 
dan, nemlig det med Hestens Frigivelse og Frihed til at rømme 
D.K.D. Vid. Selsk. Overs. 1897. 31 3 
