Til Forstaaelsen af Nordens «Guldbrakteat-Fænomen ». 30 
paastodes oprindelig at være et Laan fra romerske eller byzan- 
tinske Kejsermedailloner — vel nærmest maatte tænkes at gælde 
for en af den nordiske Mythologis Hovedguder, og følgelig 
snart tolkedes som et Thors-, snart som et Odins- Billede, 
faldt det for denne Tankegang ogsaa naturligst, at gætte paa 
Odins bekendte Ravne, Hugin og Munin, som Motiver til og 
Forbilleder for de tilstedeværende Fuglefigurer.. I alt Fald blev 
det ikke just ugunstigt for denne Tolkning, at der paa enkelte 
af vore Brakteater (S. 28, Fig. 22 og Fig. 12, Tab. II) ses to Fugle 
at optræde. Men i denne Opfattelse blev man dog i det mindste 
nødt til åt maatte se aldeles bort fra to væsentlige Misforhold. 
Brakteaternes Fugle indtage for det første ikke den bestemte 
Stilling til det formentlige Odinsbillede, som Mythologien saa 
betegnende tillægger Ravnene ifølge det daglige Budbringerhverv, 
de havde at udføre for Odin. Dernæst minder heller ikke noget- 
somhelst Træk i den paa Brakteatpræget Fuglene givne Skik- 
kelse om Fugle af Kavne-Gruppen. Snarere røber her Skik- 
kelsen, at de betegne Rovfugle. Uagtet de nemlig i ydre 
Krop - Omrids — hvad noksom fremgaar af selv et flygtigt 
Blik paa Tavlernes mange Figurer — kun stemme lidet overens 
med hinanden, have de dog alle et rovfugleartet krumt 
Næb, og ligesom Rovfugle ses de at anvende Fødderne 
især som Gribe- og Fastholdningsredskaber. Dertil 
kommer, at vi heldigvis paa enkelte Brakteater have Fuglene 
gengivne ikke blot i et løst, skitsemæssigt Omrids, men med en 
udførligere antydet Fjerdragt (f. Ex. T.II, Fig. 14), og da er dette 
Billede, baade hvad Stilling og Manerer angaar, såa 
ligt en Rovfugls, at Naturforskeren kun er i Tvivl, om han 
har en Dag- eller en Nat-Rovfugl for sig, eller maaske en 
Mellemting mellem Ørne- og Ugleskikkelserne, og saadanne 
Former vedkender Naturen sig ogsaa. 
Enten nu Brakteatprægerne have givet disse Fugle det ene 
eller det andet Omrids, iagttager man imidlertid, at de have 
fundet det foreneligt med Formen at kunne sætte dem et eget 
35 
