38 Japetus Steenstrup. 
Særmærke paa Hovedet: en lille Top af et Par spidse 
Fjer, udgaaende fra Issen, omtrent over hvert Øre, som hos 
vore saakaldte «Hornugler» Dette snævrere Mærke tør vi vist 
opfatte som et Vink om, at Fuglebillederne, skønt saa ulige i 
Kroppens Form, dog betegne en Enhed, indenfor hvilken 
ikke blot Rovfuglenaturen i Almindelighed har kunnet finde sit 
Udtryk, men hvori der tillige særlig er betegnet Forekomsten 
af en nærmere bestemt tvehornet Fugl af denne Familie. Netop 
dette Særtræk fører Tanken hen påa den tvetoppede, slange- 
ædende, gribagtige Rovfugl, der i alle buddhistiske Fremstillinger 
er det utvivlsomme Forbillede for disses Garuda, eller deres 
frygtelige Dæmon snart i hel Fugleskikkelse, snart kun halvt 
i Fugle- og halvt i Menneskeskikkelse, men vel at mærke dog 
oftest samtidigen med fuld Brug af kraftige Vinger til Bevægelse 
i Luften og af rent menneskelige Arme som Gribered- 
skaber. Denne Dæmon forestillede man sig ganske vist ikke 
som ligefrem slangeædende i almindelig Forstand, men som 
menneskeædende, dog at de Mennesker, imellem hvilke den ud- 
førte: sine daglige Razziaer, vare de af Buddhisternes højt an- 
sete Slangestamme, Naga-Stammen eller de saakaldte Nagaer. 
Den Betydning, jeg til det her foreliggende Fuglespørgs- 
maals rette Besvarelse tillægger mine ovenfor givne naturhisto- 
riske Bemærkninger over Brakteatfuglenes Former og Stillinger, 
ville Læserne forhaabentlig endnu bedre kunne forstaa, nåar jeg 
dertil føjer den Tilsætning om hin besynderlige Stilling af 
Gribearme enten foran Brakteatfuglenes Vinger eller ved Vinge- 
roden, hvilken jeg allerede i 1893 — (Yak-Lungta-Afhandlingens 
Tillægs-Anmærkning IV) — fik Lejlighed til at give, og som jeg 
herved paany anbefaler til særlig Opmærksomhed: Den lød 
S. 92 saaledes: 
«Det er ved fortsat Studium af Fuglenes Fodstilling saa langt 
fremad paa Kroppen blevet mig mere og mere tvivlsomt, om Fugle- 
billederne alle fremstille virkelige Fugle, og om ikke i det mindste 
et vist Antal af dem (f. Ex. Tab. II, fig. 12, 22, 24, Tab. IV, fig. 22) 
36 
