Til Forstaaelsen af Nordens «Guldbrakteat-Fænomen». 31 
og ydmygede Garuda turde være fremstillet. Ligesom dér, 
ligger ogsaa her Fuglen nedtvunget paa Ryggen, med strakte 
Baglemmer og med Hoved og Hals krampagtig bøjede opad. 
Paa disse to Brakteater er Fugleskikkelsen dog ikke knyttet til 
en lemlæstet Personlighed, men hviler op imod Forbryst og 
Hals af et Brystbillede, som utvivlsomt forestiller en fyrstelig 
Personlighed, og allerede ved den nævnte Konstellation tør denne 
vistnok forudsættes at være en buddhavenlig, om ikke just en 
buddhistisk Fyrste. 
En anden, ikke mindre vigtig Kendsgerning vil dernæst 
aabenbare sig for denne Læser, naar han nemlig, ligesom 
ved Selvsyn, bliver erindret om den store Ændring, der i" 
Tidens Løb er indtraadt i visse herskende Fyrstestammers For- 
hold til Garuderne. Dette gælder navnlig selve Gupta- 
fyrsterne i deres forskellige Herske- Omraader især i det 
nordlige Indien fra Zdet til åte og 6te Aarhundrede eft. Chr. 
I flere af disse Fyrstehuse — i det mindste fra 3die til 4de Aar- 
hundrede af — fremtræder Garuda som Stammens Symbol 
og Vaabenmærke, og netop i denne Egenskab ses Garuda- 
Dæmonen i flere Skikkelser paa disse Fyrsters særdeles talrige 
Guld-, Sølv- og Kobber-Mønter. 
Det samme inderlige Forhold imellem Guptafyrsterne og 
Garuda fremgaar af flere til os komne Dokumenter i den 
ældre indiske Sprogart, der have været ledsagede med Gup- 
taernes Segl, men ligesaa af flere isoleret fundne Gupta- 
«Signeter» 9: egentlig Gupta-Slægttavler (at sammenligne 
med de oldnordiske Langfedgatal), anbragte under et Garuda- 
Billede som dem, der ses paa T. IV, fig. Æ og Mønterne Ø 
og A, B?. Ved alle saadanne Fremstillinger ere vi efterhaanden 
, blevne fortrolige med de Skikkelser, som man under forskellige 
Forhold gav denne Fugle-Dæmon indenfor de af Guptafyrster 
beherskede nordindiske Omraader, og paa disse er det vi særlig 
i det nærmest følgende ville komme til at beraabe os. 
49 4= 
