Til Forstaaelsen af Nordens «Guldbrakteat-Fænomen». 63 
stangen, paa dennes Top en Krigshjelm og paa hver af Tvær- 
stangens Arme et kredsrundt Skjold og derfra nedhængende 
Festløv. Med alt dette viser det paa Brakteaten for en Trofæ 
ansete Tegn i Grunden ikke den mindste Lighed, saa det ikke 
påa nogen Maade kan antages kopieret efter et saadant. — Der- 
imod har det en paafaldende Lighed — hvad allerede Hol m- 
boe havde med Rette betonet — med det Sindbillede, som 
de nordindiske, mægtige Gupta-Fyrster havde adopteret 
som et Slags «Stamme-Vaaben», og som bestod af et Billede af 
Garuda-Fuglen, set forfra og stillet paa en høj Fanestang 
og denne holdt opret ved en eller to Holdere. 
Den norske Aak-Mønt eller -Brakteat synes altsaa 
ikke — saaledes som man havde fremsat det — ved sin Revers 
at kunne just med Rette hævde sig en Oprindelse indenfor det 
romerske Kejserdømmes Omraader; snarere peger Reversens 
Gupta-Fane hen paa en Herkomst fra de samme nordindiske 
Egne, som antydedes ved den svenske Brakteats oldin- 
diske Omskrift. 
Et Par Besynderligheder i Reverspræget turde i denne An- 
ledning fortjene en særlig Omtale. De to punktlignende Smaa- 
kredse, der ses paa begge Sider af Fuglekroppen paa Brak- 
teatens Fanetegn, findes ogsaa mere eller mindre tydelige paa 
et stort Antal af Gupta-Guldmønternes Fanetegn, saaledes 
som den paa T. IV med F” betegnede Figurrække af Garuda- 
Fanetegnet fra disse Mønter vil vise dette. Men det vides, 
at Guptastammen, der undertvang de indoskytiske Herskere, 
deler sig igen i to Hovedgrene Solens: og Maanens, og at 
den første Gren betegnedes paa dens Mønter med en fuld 
Kreds (en Sol) om eller over Gupta-Fanetegnet, den 
anden, lidt lavere Gren, derimod ved en Halvmaane figur 
over dette. . Blandt de paa T. IV fig. F? givne Figurer af 
Fanetegnet fra Guldmønterne vil man se i det mindste een med 
dette Halvmaanetegn, og Møntudstæderen er vistnok i dette Til- 
fælde antydet at være af Maanegrenen. Til Solgrenen turde 
61 
