174 Zachariae. 
som ganske forsvindende, navnlig henset til at Middelfejlen paa 
de Bornholm'ske Bestemmelser af g ikke kan anslaas mindre end 
(355) 1022: 
De i sidste Oversigt opførte Værdier for Tyngdeoverskudet 
(g,—70) ere lagte til Grund for Kurvekortet over Bornholm 
paa den medfølgende Plan. Kurverne fremstille Stederne for 
samme Værdier af 9,—7, med Ækvidistancen 5 .10— mellem 
Grænsekurverne 35.107 og 65.107. De betegne med stor 
Tydelighed en brudt Midtelinie gennem hele Øen som Stedet 
for det største reducerede Tyngdeoverskud og vise, hvorledes 
dette Overskud herfra falder mod Nord og Syd, Øst og "Vest. 
De Dele af Øen hvor (g9,—7,) har sin Middelværdi 51,3.10— 
ere angivne ved en stærkere Linie. 
Den anden Tegning paa medfølgende Plan er en Gentagelse 
af Helmert's Fremstilling af Massefordelingen under Meridi- 
anen fra Schneekoppe i Riesengebirge til Kolberg ved Øster- 
søen, udvidet til ogsaa at omfatte Bornholm, som er indlagt 
med sin Middelværdi for Tyngdeoverskudet. Naar nemlig Tallene 
i Kolonnen (9,—7,) multipliceres med 10, angive de Tykkelsen 
i Meter af den Masse med Tæthed 2,4, som koncentreret i 
Havets Middelniveau vilde kunne frembringe det paaviste Tyngde- 
overskud. Det ses, at den underjordiske Masseophobning intet 
Sted paa hele Strækningen Nord for Riesengebirge er såa stor 
som under Bornholm. Naar Profilet ogsaa er fortsat under 
Østersøen Nord for Kolberg, beror dette paa den Antagelse, at 
Overgangen mellem Masseophobningerne ved Kolberg og under 
Bornholm er jævn, en Antagelse, der ikke kan bekræftes ved 
Forsøg, eftersom den nøjagtige Bestemmelse af Tyngden til- 
søs endnu maa betegnes som et Fremtidsproblem. 
For den store Forekommenhed, hvormed det militær- 
geografiske Observatorium i Wien og det geodætiske Institut i 
Potsdam have ydet deres værdifulde Bistand baade ved Konstant- 
36 
