<Q] 
Scenica. 926 
TODTOuC (d: Tobg aDAnTÉEC) oTnoag ÉT! TO mp0oxnviov met TOD 70900 
adbhkelv éxéJevøev du mdvtac. Hos Romerne er dette det alminde- 
lige. Vi se det i Forbindelsen theatrum et proscenium (Livius XL, 
Sø 3 AE 2135502 islndskrifternes C-LÆ: XL 12710. 5413837). 
Hos Plautus Amph. 91: Etiam histriones anno quom in proscenio 
hic lovem invocarunt, venit. Poenul. 17: Scortum exoletum ne 
quod in: prøscenio sedeat (cf. Alkiphr. Ep. Il, 4, 5). ibid. 56: Locus 
argumento est suum sibi prøoscenium.  (Trucul. 10 er corrupt.) 
Vergil. Georg. II, 381: veteres ineunt proscenia ludi, og stadig 
hos de senere, saaledes at Caper endog (De orthographia VII 
p. 104 Keil) erklærer det for en Fejl åt bruge Ordet i den op- 
rindelige Betydning: «Errant, qui proscenia appellant [id est 
scenam] operosam fabricam ex adverso caveæ, quæ apud Græcos 
de fronde ornatus umbræque causa fiebat, et ab umbra, quam 
præstabat, scena dicebatur, unde proscenia rectius pulpita, quæ 
ante scenam sunt, appellabuntur». Han kender slet ikke de 
ægte græske Proscenia; han kender kun de romerske Theatre, 
hvor Baggrunden dannes af en pragtfuld, tæt til Muren stillet 
Søjledekoration. Noget saadant mener han at Grækerne have 
dannet af Grene og Kranse og have kaldt scena. Han dadler 
dem, der kalde det proscenium, som f. Ex. Suetonius, Nero 26: 
«Interdiu quoque clam gestatoria sella delatus in theatrum 
seditionibus pantomimorum e parte proscenii superiore signifer 
simul ac spectator aderat, et cum ad manus ventum esset la- 
pidibusque et subselliorum fragminibus decerneretur, multa et 
ipse jecit in populum atque etiam prætoris caput consauciavit». 
Vitruv følger samme Regel som Caper: proscenium betyder 
hos ham Skuepladsen, og det, som Sueton kalder proscenium, 
hedder scenæ frons. 
Aoretov 
er Stedet, hvorfra der tales, Skuepladsen i Theatret, som Navnet 
viser, og som Lexikograferne forklare det, Hesychios p. 993 
15 
