290 Emil Chr. Hansen. 
Jeg kom den Gang ikke videre end til at løse den ene af disse 
Opgaver; til den anden bragte jeg kun nogle Bidrag. Ved at 
studere Sclerotiernes Anatomi paaviste jeg bestemte Karakterer, 
hvorved det blev muligt at skælne imellem tre Arter. Af den 
ene udviklede der sig en Peziza, af den anden Coprinus 
stercorarius og af den tredie en Coprinus, som i visse Hen- 
seender har Lighed med Coprinus niveus. Hvad der vilde ske, 
naar Udgangspunktet blev taget fra Sporerne af de nævnte 
Coprinus-Arter, derom vidste jeg intet; det var kun den ene 
Halvdel af Udviklingskredsen, jeg havde fulgt. Navnlig var For- 
holdet. mellem Coprinus miveus og Sclerotieformen fremdeles 
uklart"). 
Nogen Tid efter at jeg havde udgivet min Afhandling, ud- 
kom der en Række morfologiske og biologiske Undersøgelser af 
Brefeld over nogle Coprinus-ÅArter, navnlig over en Art, hvorom 
han er i Tvivl, om han skal bestemme den som Coprinus ster- 
corarius eller ej; han foreslaar foreløbig at betegne den med 
Navnet Coprinus noetiflorus.. De Undersøgelser, jeg senere har 
anstillet, vise, at den i væsentlige Karakterer er forskellig fra 
Coprinus stercorarius, og det vil altsaa være rigtigt at betragte 
den som en selvstændig Art og betegne den med det af Brefeld 
angivne Navn. Iblandt de Spørgsmaal, som Brefeld behandler 
i dette Arbejde, findes ogsaa nogle, til hvis Løsning jeg havde 
givet Bidrag i min Afhandling, men om de dunkle Punkter, 
som jeg ovenfor har berørt, gav han ingen Oplysning. I den 
Henseende staar Spørgsmaalet paa det samme Punkt, hvor jeg 
for over 20 Aar siden forlod det. Det synes næsten, som om 
den Opfattelse efterhaanden har gjort sig gældende, at vi 
paa dette Omraade for Øjeblikket skulde være komne til en 
Afslutning, men dette er, som det følgende viser, langtfra 
Tilfældet. 
)) Emil Chr. Hansen, De danske Gjødningssvampe. Med 6 Tavler og et 
fransk Résumé. (Meddel. fra den naturhist. Foren. i Kjøbenhavn 1876). 
9 
