Biologiske Undersøgelser over de sclerotiedamnende Copriner. 293 
Sclerotiedannelsen hos de to Arter. indtræder kun, naar 
Ernæringsforholdene ere gunstige; jo gunstigere de ere, med 
desto større Kraft vil den finde Sted. De to Arter vise ogsaa 
med Hensyn til Myceliedannelsen et forskelligt Forhold.  Copr. 
Rostrupianus indspinder hele Gødningsmassen med et hvidt, 
tykt Mycelielag og stemmer heri overens med Copr. niveus, og 
ligesom denne Art imellem sine Frugtlegemer efterlader store 
Partier af ikke benyttet Mycel, saaledes ser man det samme hos 
Copr. Rostrupianus, naar den har afsluttet Dannelsen af Scle- 
rotierne. En saadan overflødig Udvikling af Mycel finder derimod 
ikke Sted hos Copr. stercorarius; hverken imellem dens Sclerotier 
eller imellem dens Frugtlegemer iagttager man Mycelium, som 
er blevet tilovers; denne Årt udviser kort sagt en meget større 
Økonomi. 
Spire de to sclerotiedannende Arters Sporer påa en mager 
Bund, saa dannes der vel et tydeligt Mycel, men hos Copr. 
Rostrupianus kommer Udviklingen ikke ud over dette Sta- 
dium, medens der hos Copr. stercorarius udvikles et Frugt- 
legeme direkte fra Myceliet. Dette sidste sker ogsaa ofte i yppige 
Gødningskulturer med Copr. stercorarius, naar de blive gamle ; 
først danner Hovedmassen af Sporerne Sclerotier, derefter frem- 
kommer der nogle faa smaa Frugtlegemer uden Sclerotiedannelse. 
En anden Vej, ad hvilken denne Arts Sporer kunne blive bragte 
til strax at danne Frugtlegemer, er ved at udsætte dem for en 
vis Indtørring under Luftens direkte Indvirkning. Disse Sporer 
udviklede i en normal Gødningskultur strax talrige Frugtlegemer 
uden nogen Sclerotiedannelse; denne viste sig først senere 
og kun meget sparsomt. Det synes, at man ved Hjælp af 
denne Fremgangsmaade vil kunne fæstne Variationen saaledes, 
at der ved Sporens Spiring bestandig kun fremkommer Frugt- 
anlæg uden Sclerotier. Disse Forsøg belyse paa flere Maader 
Theorierne om Variationen, og jeg agter derfor i et særligt 
Arbejde at vende tilbage dertil. 
Kun i et Par af de talrige Kulturer, som jeg i Aarenes 
3) 
