344 Aage Kirschner. 
Salpeterundersyrlingens Forhold over for Jod og Brom. 
v. d. Plaats!) meddeler, at den fri Syre frigør Jod af Jod- 
kalium, medens Divers>) angiver, at den affarver en Jodopløsning. 
Thum”) kommer derimod til det Resultat, at den hverken gør 
det ene eller det andet. 
For at komme til Klarhed over disse Forhold foretog jeg 
nogle Forsøg, dels med den fri Syre og Jod, dels med Syren 
og Jodkalium. Til en Opløsning af Calciumsaltet i Svovlsyre 
satte jeg noget Stivelseopløsning og draabevis en meget tynd 
Opløsning af Jod i Jodkalium. De tre første Draaber affarvedes 
raskt, den fjerde først efter nogen Tids Forløb, og efter Tilsæt- 
ning af den femte Draabe vedblev Opløsningen at være blaa. 
Der fandtes imidlertid rigelige Mængder af Salpeterunder- 
syrling i Vædsken efter Jodtilsætningen, og Mængden af for- 
brugt Jod var såa ringe, at man lige netop kunde iagttage en 
Dannelse af Jodsølv ved Tilsætning af Sølvnitrat til Vædsken. 
En Opløsning af Strontiumsaltet og en Opløsning af den fri 
Syre (dannet ved Sølvsaltets Dekomposition med Saltsyre) viste 
samme Forhold. Affarvningen kan altsaa ikke skyldes en Urenhed i 
den enkelte Forbindelse. Hvorledes den derfor skal forklares, 
ved jeg ikke. 
Ved Tilsætning af Jodkalium og Stivelse til én af de nævnte 
Opløsninger udskiltes der en ringe Mængde Jod efter nogen Tids 
Henstand. Hantzsch og Kaufmann") have gjort samme TIagt- 
tagelse. — Efter deres Undersøgelse er det ikke Salpeterunder- 
syrlingen, der frigør Jodet, men en ringe Mængde Salpeterunder- 
syrling, der dannes ved den sure Opløsnings Henstand i Luften. 
Det virkelige Forhold maa altsaa være, at Syren hverken frigør 
Jod af Jodkalium eller affarver en Jodopløsning. 
Beers 007 
) Lond. Roy. Soc. Proc. 19, 425. 
3) Sitzber. d. Wien. Akad. 1893. 102. Bd. II b. 287. 
NR BASERNE 
20 
