Japetus Steenstrup, hans Liv og Virksomhed. 531 
strup, som fremkom i denne Periode i Akademiets Programmer, 
nemlig det epokegørende Skrift om Generationsvexelen i Dyre- 
riget og dets Efterfølger om Hermafroditismen i samme. Det 
førstnævnte Skrift: «Om Forplantning og Udvikling gjennem 
vexlende Generationsrækker, en særegen Form for Opfostringen 
i de lavere Dyreklasser» (1842), er altfor bekendt (i al Fald i sin 
tyske eller engelske Oversættelse) over hele den videnskabelige 
Verden til at kræve nogen Forklaring af dets Indhold her. Intet 
andet Skrift har som dette grundet Steenstrups Anseelse og 
udbredt hans Berømmelse. Det godtgjorde og udviklede med 
Klarhed og Anskuelighed, at der for mange lavere Dyr galdt 
en ny almindelig Naturlov, at den sædvanlige sexuelle Forplant- 
ning ikke var eneraadende, men stadig afløstes af en åagam 
eller kønsløs Formering, uden Befrugtning ved et hanligt Køns- 
stof, i flere eller færre Generationer, hvorefter såa igen fulgte 
en sig paa sædvanlig kønslig Maade forplantende Generation i 
stadigt alternerende Rækkefølge, noget, hvorpaa man hidtil kun 
havde haft ét utvetydigt og rigtig forstaaet Exempel (Salperne) for- 
uden dem, der først ved den nye Theori kunde blive Genstand for 
fuld Forstaaelse. En mindre væsentlig, men mere iøjnefaldende 
Side af Sagen var, at i mange Tilfælde disse Generationer, de 
kønnede og de agame eller Ammegenerationerne, vare saa for- 
skellige i Bygning, at de ofte vare blevne henviste til forskellige 
Dyreklasser. Om man kalder dette Forhold Metagenesis, Gene- 
ratio alternans eller i visse Tilfælde Pædogenesis, forandrer ikke 
Sagen. Det er ret paafaldende, at en saa overraskende Theori 
fremtraadte saa fuldfærdig, at der i den siden forløbne Tid har 
været meget lidt at føje til den, uagtet saa mange lavere Dyrs 
Udvikling er bleven studeret siden den Tid. «Parthenogenesen», 
for saa vidt den kan henregnes til Metagenesen, hvad den i al 
Fald delvis kan, er det betydningsfuldeste Led, som er bleven 
føjet til denne Lære, som derfor endnu kan doceres i alt væ- 
sentligt i sin oprindelige Skikkelse efter over et halvt Aarhun- 
dredes Forløb. Een Gang nødtes Steenstrup dog til at komme 
11 
