24. Oktober. ( 77 ) Overordentligt Møde. 



for ringe til at danne sikre Hypoteser. Snarere er han kommet 

 over til at gøre en afgørende Forskel paa to Begrebsrækker, 

 der hidtil var gaaet sammen under Navnet Astrologi. Skarpt 

 har han skelnet mellem Himmellegemernes Indflydelse paa 

 Jordens meteorologiske Forhold og deres Indflydelse paa de 

 enkelte menneskelige Individers Skæbne i deres Fødselsstund ^ 

 og uden Tvivl har han sat dette Skel, fordi han har fastholdt 

 den første, mere rationelle Indflydelse, tvivlet paa den anden, 

 mere mystiske. 



Sagen var vel imidlertid tillige den, at en anden Hypotese 

 langt mere fyldte hans Tanker i hans senere Aar, den som 

 han atter og atter kæmpede for, den som han paa sit Døds- 

 leje indtrængende formanede Kepler til i Fremtiden fuldt at 

 bevise ved Hjælp af hans egne Observationer ^ , den ved 

 hvilken han vilde sætte Kronen paa sin Udødelighed. Det var 

 hans Hypotese om Verdenssystemet, hans Forsøg paa at løse 

 Verdensbygningens Gaade. Det har sin Interesse at lægge 

 Mærke til, hvorledes denne hans Hypotese blev til, Han var 

 igennem sine Forskninger kommet til det Resultat, at det 

 ptolemæiske System ikke svarede til Fænomenerne, men heller 

 ikke syntes dette ham, og med Rette efter den da mulige 

 empiriske Himmelkundskab, Tilfældet med det kopernikanske, 

 der tilmed, som vi skal se, ikke passede med hans Grund- 

 anskuelse. Da var det, at ex insperato hans eget System 

 dukkede op for ham som Mulighed, og derpaa prøvede han 

 det 4 Aar igennem paa Fænomenerne og mente at finde det 

 i alt Fald tilnærmelsesvis overensstemmende med disse ; først 

 saa sendte han det ud i Verden^. Hypotesen var saaledes 

 for ham som for Kopernikus og mange andre Videnskabs- 

 mænd et Indfald, som han bagefter søgte at verificere. Hvad 



' Jvfr. Kepler, Opera VI, 671. 



2 Kepler, Opera III, 193. 



' Friis, Tychonis Brahei Epistolae ab anno 1588 S. 11 f. 



