Overordentligt Møde. ( 84 > 24. Oktober. 



haft anden Virkning, havde den dog forkyndt og skænket 

 Verden en stor Astronom. 



At skildre den nye Stjernes Indflydelse paa Tyge Brahes 

 Reformation af Astronomien, er mig desto kærere, som min 

 forlængst afdøde Lærer, Professor d' Arrest, der nærede særlig 

 Veneration for Tyge Brahe, gjorde noget lignende i en Fest- 

 tale, han i 1872 holdt paa Universitetet paa selve 300 Aars 

 Dagen for Tychos Opdagelse af den nye Stjerne, en Tale, der 

 desværre ikke er bleven bevaret. 



At den nye Stjerne gjorde Tycho til Astronom over- 

 hovedet, kan man vel ikke sige. Han havde allerede som 

 Dreng kastet sig over Astronomien. I sine Studenteraar i 

 Tyskland havde han, saa at sige, stjaalet sig til at anskaffe 

 sig astronomiske Skrifter og Smaaapparater, idet hans Hov- 

 mester, Anders Sørensen Vedel, skulde passe paa, at han 

 studerede Jura. Rørende er det at læse om, hvorledes den 

 unge Tycho passede paa, naar Hovmesteren var falden i Søvn, 

 for da at iagttage sin kære Stjernehimmel og dyrke praktisk 

 Astronomi paa en efter sine primitive Apparater glimrende 

 Maade. 



Men efter sin Hjemkomst til Danmark havde han kastet 

 sig mere over Kemien. 



Ikke saaledes at forstaa, at han helt vilde forlade Astro- 

 nomien, 



Dette kan ses af, at han netop kort før Opdagelsen af 

 den nye Stjerne havde anskaffet sig en ny astronomisk Sekstant. 

 I det Brev til Johannes Pratensis, der tindes i Bogen De 

 Nova Stella, siger han, at han haaber at finde andre bestilte 

 Instrumenter færdige, naar han kom til Kjøbenhavn. 



Alligevel kan man vist nok med Kepler sige, at den nye 

 Stjerne gjorde Tycho til den store Astronom han blev, idet 

 dens Tilsynekomst fik hans maaske allerede noget lunkne 

 Kærlighed til Astronomien til at slaa ud i lys Lue. 



En Antydning deraf haves i det Digt til Urania, der findes 



