24. Oktober. ( 89 ) Overordentligt Møde. 



iagttagelser. Derved at Tycho havde iagttaget Planeterne i 

 alle mulige Stillinger i deres Omløb, saa Kepler sig i Stand 

 til for saa at sige grafisk at fremstille deres Baner, og han 

 saa da, at de vare aflange, elliptiske. 



Tycho staar derfor ogsaa med Hensyn til Planeterne som 

 Astronomiens Reformator, som den, der sammen med Koper- 

 nikus og Kepler har arbejdet paa den nyere Astronomis Byg- 

 ning, hvilken Newton gjorde færdig ved Opdagelsen af den 

 almindelige Tiltrækningslov. 



Det maa her være mig tilladt at fremkomme med en 

 Tanke, jeg har faaet ved at læse i Tychos Værk fra 1588 

 om Kometen fra 1577, og jeg kommer da her tillige ind paa 

 hans Fortjenester af Læren om disse mærkelige Legemer. 



I Bogen De Nova Stella ivrer Tycho imod den An- 

 tagelse, at den nye Stjerne skulde være en Komet, og han 

 bemærker da, at Kometerne i Almindelighed antoges for Ild- 

 fænomener i de nedre Regioner, dem imellem Jorden og 

 Maanen, skønt det ogsaa var paastaaet af en arabisk Astro- 

 nom, at en af ham set Komet havde været saa langt ude som 

 Venus. Om dette er muligt, haaber jeg at faa Lejlighed til at 

 afgøre, naar der viser sig en Komet, siger Tycho. 



Lejligheden kom i 1577. Tychos Iagttagelser af dette Aars 

 Komet viste, at den maatte være længere borte end Maanen. 

 Den var altsaa et Himmellegeme. 



Hvilken Bane i Rummet skulde Tycho nu tilskrive dette 

 Himmellegeme? 



Her er det, at Tycho for første Gang bryder med det 

 ptolemæiske System og fremsætter sit bekendte System, der 

 jo i Grunden kun afviger fra Kopernikus' System derved, at 

 Kopernikus lader Jorden løbe rundt om Solen, medens Tycho 

 lader Solen, fulgt af alle Planeter, løbe rundt om Jorden. 

 Han angiver tillige, at det er fire Aar, siden han har und- 

 fanget Ideen til dette sit System , men at han først nu frem- 

 sætter det, fordi han skal anvise Kometen en Bane. 



