Om Løvbladfomier. 7 



I min Afhandling om Lagoa Santas Plantevækst ^ har jeg 

 S. 308 et Afsnit om Lianernes Fylogenese ; jeg udtaler her føl- 

 gende: „det har været mig paafaldende, at der er saa mange 

 Lianer, som have stærkt haarede Blade, f. Ex. blandt Asdepiada- 

 ceæ og Compositæ, medens ganske vist mange flere ere glatte, 

 saaledes som Skovplanterne i Almindelighed. Sagen fortjener 

 nærmere Undersøgelse, men forekommer mig forresten at være 

 ganske naturlig, fordi de i Trætoppene værende Blade af Lianer 

 trænge til Værn mod en formedelst de indskrænkede Vandled- 

 ningsbaner maaske let alt for stærk Fordampning." 



Lianernes Transpiration og Saftstrømning vil være en meget 

 lønnende fysiologisk Opgave, og uden Forsøg ville vi næppe faa 

 Klarhed over den. Saadanne meddeler Lindman jo ikke; han 

 har endog ikke en Gang meddelt noget om anatomiske Bygnings- 

 forhold hos Lianbladene, der kunde antyde, at der virkelig 

 transpirerer store Vandmængder gennem dem. 



Hvad Bladpladernes Størrelser angaar, vil jeg derimod snarest 

 sætte dem i Forbindelse med et andet fysiologisk Arbejde, nemlig 

 Kuht/reassimilatmien, men for øvrigt kommer jeg straks neden- 

 for tilbage hertil. 



Hvad Punkt c) angaar, den hjerteformede Basis, da 

 passer den jo ganske vist, som Lindman udvikler, meget godt 

 sammen med Pladens nedad rettede Stilling og med de Plads- 

 forhold, som de andre Blade indrømme, og Bladet opnaar at 

 faa en stor Del af sin Flade anbragt ovenfor sit Insertions- 

 punkt. Bladets fysiologiske Arbejde bliver selvfølgelig større 



Stamme, z. B. den kriechenden Stengel (Geophila, Lysimachia Nummularia, 

 Dichondra, Glechoma, lAnaria Cymbularia, Linncea, Hydrocofyle, Asarum, 

 Saxifraga-Avien, Batrachiuni hederaceum S. F. Gray) und bei einer grossen 

 Menge Was.serpflanzen (mit Schwimmblåttern)". Her ere ret forskellige 

 vegetative Typer sammenstillede, og Grundene til de brede Blade ere aaben- 

 bart forskellige, — hvad jeg tildels kommer tilbage til senere — , og have 

 næppe noget med Fordampningshensyn at gøre. 



' EuG. Warming , Lagoa Santa. Et Bidrag til den biologiske Plante- 

 geografi. K. Danske Vidensk. Selsk. Skrifter. 6. R., VI, 3, 1892. 



5 



