Om Løvbladformer. 15 



for en Dokumentation nødvendige Undersøgelser — hvilken 

 Forpligtelse i øvrigt paahviler Lindman og Grevillius og ikke 

 mig — , vil jeg nøjes med en noget mere skizzeret Oversigt 

 over de Løvblad-Typer og Løvskudformer, der optræde i vore 

 danske Skove — hvortil jeg allerede for en Del Aar siden har 

 indsamlet noget Materiale netop med det Maal for Øje at se, 

 om Skovbunden skulde have særegne Typer af Løvbladskud 

 og Løvblade. 



L Vedplanterne. Vi have i Danmark omtrent 100 Ved- 

 planter, af hvilke omtr. 20 ere Træer. Af disse sidste er der 

 kun 2 med sammensatte Blade, nemlig Fraxinus og Sorbus 

 Aucuparia; de øvrige have enkelte, udelte eller lidet delte 

 Blade, hvis Formforhold nævntes S. 10. Man maa da sige, at 

 det er karakteristisk for de nordiske Træer at have enkelte 

 Blade, og dette bliver endnu tydeligere, naar vi sammenligne 

 dem med Tropernes; af mit anførte Arbejde om Lagoa Santa 

 fremgaar, at af de der voksende c. 383 Skovtræer har c. Vs ind- 

 skaarne Blade, og blandt disse mange stærkt sammensatte (Bælg- 

 planter o. a.), et Forhold, som aabenbart er mere nyttigt for 

 andre Planters Trivsel under Træerne end det i vore Skove 

 herskende og maa fremkalde en rigere Underskov. Belysningen 

 i Skovenes Indre afhænger jo imidlertid ikke alene af Træernes 

 Bladform, men ogsaa af Bladstillings- og Greningsforhold ^ 



Af Buskene og Halv buskene har omtrent Halvdelen 

 dybt delte (sammensatte) Blade, de andre enkelte. De første 

 høre til Slægterne Ruhus, Rosa og Sambucus (efter som man 

 begrænser Arterne, vil Antallet blive ialt c. 40 eller c. 60). Af 

 de sidste (med enkelte, hele eller lidet delte Blade) høre kun 

 faa til den rundbladede Type: (4) Ribes, Vibunium, Hedera, 

 i alt 7 Arter, den større Del til de langbladedes: (5) Berberis, 



* Hvad der til en vis Grad bidrager til, at Lys kastes ned paa Skov- 

 bunden, er Blæsten, ved hvilken Trækronerne svinge frem og tilbage, og 

 store lyse Strækninger mellem dem fremkomme. Dette har maaske en 

 vis Betydning for vore Skove. 



lo 



