16 EuG. Warming. 



Chimaphila, Cormis, (Corylus), Cofoneuster, Daphne, Euonymus, 

 lle3Q, Juniperus, Lonicera, Prunus, Rhamnus, Salix, Taxus, 

 Vaccinium; hertil niaa man ogsaa slutte Erica, Calluna og 

 Empetrum. Jeg ser ikke, at der er nogen paafaldende For- 

 skel mellem Buskene med sammensatte og dem med enkelte 

 Blade med Hensyn til Forkærlighed for Lys eller for Skygge: 

 De foretrække alle Smaaskovenes , Krattenes og Skovbrynets 

 stærkere Lys frem for Skovens stærkere Skygge, og skulde 

 maaske nogle flere af de enkeltbladede trives vel inde i 

 Skovenes Indre end af de sammensat-bladede, er det dog for 

 dristigt herpaa at bygge nogen Slutning som Lindmans. 



En Analyse af de forskellige Typer af Vedplanter ligger 

 for øvrigt udenfor min Plan her. 



IL Urterne. Ved en Analyse af vore Skoves urteagtige 

 Flora vilde det være ønskeligt at tage hver Art Skov for sig, 

 og endvidere at tage Hensyn til den Styrke, som Lyset har i 

 hver enkelt og til forskellige Aarstider. Men jeg har ikke det 

 hertil nødvendige Materiale, og maa derfor sammenfatte alle 

 vore danske Skovbundsurter under eet. Efter deres Skud- 

 bygning og Bladform kunne de omtrent fordeles i følgende 

 Grupper, idet jeg først omtaler Arterne med enkelte og hele 

 eller lidet indskaarne Btade, siden dem med dybt indskaarne 

 indtil sammensatte Blade. Det maa bemærkes, at Grupperne 

 naturligvis ikke lade sig saa skarpt adskille, som det maaske 

 af det efterfølgende ser ud til. 



A. Cr>-c«?a -Typen. Skuddene ere oprette, straktleddede, 

 uden Grundbladroset; have modsatte Blade med udspærrede, 

 lange Stilke og en Plade, der er mere eller mindre bredt æg- 

 dannet med hjertedannet Grund, nærmest altsaa af Rundblad- 

 typen. Bladspidsen er ofte tilspidset og bøjet lidt nedad, og 

 hele Pladen kan være noget hængende (se Fig. 1). Lyset falder 

 som bekendt inde i Skoven sædvanlig lodret ned ovenfra, og 



14 



