22 EuG. Waeming. 



Et meget mærkeligt Eksempel paa Bladmosaik liai- jeg fundet 

 hos Impatiens noli tangere. Stængelen er lodret. Bladene staa 

 vandret, i Skrue (angivet paa Fig. 5 ved Bogstaverne A, B, C . . . ; 

 dette Tilfælde en højre, i andre Tilfælde en venstre Skrue), De 

 nederste Blade ere ret langstilkede og komme derved ud af 

 Skyggen af de øvre, som ere desto mere kortstilkede, jo højere 

 de staa. Grenene (paa Figuren mærkede med Tal : 1 hører til A, 

 2 til B o.s.v.) begynde med et meget langt Stængelled (8 — 20 Cm. 

 langt); de bære alene Løvblade og Blomster eller korte, blom- 

 strende Grene. De vise det meget usædvanlige B^orhold, at de 

 bøjes ud tilsiden af Bladakselen, saa at de danne en Vinkel med 

 Bladstilken ; Yinkelens Størrelse er 20—75°. Paa det samme Skud 

 bøjes Grenene altid til samme Side, nemlig til den katodiske. 

 Foroven høre disse lange Sideskud brat op, og Akselprodukterne 

 blive Blomster; disse sidde lige i Bladakslerne, ikke bøjede til 

 Siden. Ved de nævnte Forhold opnaas, at alle grønne Dele 

 belyses af det lige ovenfra kommende Lys ^ 



Ere Stænglerne ikke oprette, forandres Stillingerne. Saa- 

 ledes findes Scutellaria ofte i Elle- og Askeskove med lange, 

 nedliggende Stængler, hvis Blade staa ud til to Sider, næsten 

 som paa et langt, finnet Blad. 



En Del af de anførte Arter findes ikke i mørke Skove, men 

 i Skovbrynene og i Kratskove, hvor der er mere Lys. Nogle 

 gaa ogsaa ud f. Eks. paa Enge og andet solaabent Land. 



Denne Type optræder ogsaa paa det aabne Land og her i 

 stor Mængde; den er aabenbart absolut og relativt meget tal- 

 rigere her end i Skovene; Antallet af Slægter er over 50, nemlig: 

 (8) Anclmsa, Anagallis, AtripJex, BaUota, Berter oa, Bupleurum, 

 Carduus, Cerastium, Clienopodiunt, Chrysanthenmm, Cirsmm, 

 Cornus, Crepis, Dianthus, Dipsacus, Epilohium, Erigeron, (Ery- 

 thræa,) Euphorhia,Eup)hrasia,Galeopsis, Gerdiana, Gnaphalinm, 



^ Grevillius (1. c. p. 158) angiver; at Ii)i2)ntiens noli tangere „sich hiii- 

 sichtlich Anordnung der assimilirenden Organe im Grossem und Ganzen 

 wie Trientalis verhalt". Dette kan næppe kaldes rigtigt. 



20 



