m 



EuG. Warming. 



et Antal langstilkede, ti/piske Bundblade samlede i Roset ved 

 Grunden af en straktleddet Stængel med Stilkene mere eller 

 mindre opret stillede eller 'udad bøjede (Eksempler ere afbildede 

 Fig. 7 A, B, C, E, F og Fig. 8). 



Fig. 7. A, B: Viola silvatica. C, Viola odorata. D, Ranunculus 



auricomus. E. Alliaria officinalifi. F, Ficaria ranunculoides. 



G, Galeobdolon luteum. H, Glechoma heder acea. J, Aneyyione 



Hepatiea. K, Oxalis Acetosella. (Eug. W.) 



Korrelationen mellem Bladform og Stilklængde viser sig her 

 tydeligt hos Campamda-kviev og fl. andre, idet Grundbladene 

 ere typiske Bundblade (nyredannede, hjærtedannede), medens 

 Bladene paa den lange og straktleddede Stængel blive desto 

 mere kortstilkede, men samtidigt desto smallere og længere 

 (ægformede til lancetformede), jo højere oppe paa Stængelen 

 de sidde, og saaledes komme til at ligne Bladene i Circæa- 

 Gruppen (Fig. 8 ; A' er et Grundblad, A" Stængelblade af Cam- 

 pannla Trachelium; C og C" tilsvarende af C. latifolia). Her 

 kan ogsaa mindes om Bladformerne hos C. rotimdifolia , som 

 GoEBEL experimentelt har belyst ^ 



' Flora Bd. 82, 189(). Se ogsaa Familler , Flora 87, 19UU (Die ver- 

 schiedenen Formen von Campanula rotundifoUa). 



24 



