28 EuG. Warming. 



(Fig. 7F); Geum urhannm^ ; Goodyera repens; Hieracium- 

 Arter; Hespens matronalis; (Majmithemum hifoliuni;) Lappa 

 nemorosa; Liiiiaria rediviva (se S. 19); PJiytewnia spicatum; 

 Pyrola ch/oi-anfJia , media, minor , roUindifolia ; Fidmoiiaria 

 officinalis (Fig. 9); Rammculus auriconuis (Fig. 7D; kan ogsaa 

 regnes til Gruppen M), lanuginosus; Euniex nemorosus; Viola 

 silvatica, hirta, mirabilis m. fl. (Fig. 7 A, B) -. 



Det er denne Gruppe, som Grant Allen har for Øje, naar 

 han skriver (I. c. S. 512): „Radieal leaves growing on long 

 footstalks will be oftenest orbicular cordate", og han tilføjer: 

 „stem leaves on the same plant may pass from ovate-cordate 

 to ovate, lanceolate and linear" ^. 



Denne Type er ikke saa udpræget en Skovtype som Cir- 

 6Yif«-Typen ; den synes vel skikket til at vokse i et Græs- eller 

 Urtetæppe, idet Grundbladenes Plader ved de lange Stilke 

 hæves op over dette. Uden for Skovene er den ogsaa rigeligt 

 repræsenteret: følgende slutte sig mere eller mindre bestemt 

 til den: (1^) Al chemilla valgår is; Betavnlgaris; Calthapalustris; 

 Arter af Cochlearia, Drosera, Lappa, Malva, Farnassia (pa- 

 lustris), Petasites, Rianex, Saxifraga (S. gramdata), Tnssilago 

 Farfara. Men da den dog er saa talrig i Skovene, som den er, 

 maa man vel antage, at denne Grundbladform dog passer ret 

 godt til Skyggen og Løvdækket (jvfr. Goebels Undersøgelser over 

 Campamda rotundifolia). Undertiden kan man finde Pletter i 



' Geums Blade ere ganske vist snitdelte, men Endeafsnittet er saa 

 mange Gange større end de ubetydelige Sideafsnit, og i Skovene stiller 

 del sig vandret og under næsten ret Vinkel til den lodrette Del af Bladet, 

 paa hvilken de smaa Afsnit sidde, hvilket derfor nærmest kun er en lang 

 Stilk (et Forhold , som Goebel bar afbildet hos Geum hulgaricum , i Or- 

 ganographie I. S. 110). 



2 Hos Violerne synes Bladpladen at blive desto bredere, jo fugtigere 

 og mere skygget Voksestedet er, desto smallere, jo tørrere og mere sol- 

 aabent; man sammenligne Rækken: Viola palustris, V.epipsila, V.odorata, 

 V. tnirabilis. V. silvatica, V. hirta, V. stagnina, V. canina, V. tricolor. 



' Kerner er ej heller ubekendt med dette, ifølge „Pflanzenleben" (1887). 

 Om han har faaet Ideen fra Grant Allen, kan ikke ses, da Kerner som 

 bekendt ikke henviser til de Forfattere, som han benytter. 



36 



