38 EuG. Warming. 



her er dog den til et virkeligt Bevis for det sagte nødvendige 

 Sammenligning med det aabne Lands Plantevækst, Campos- 

 eller Savannevegetationen, foretaget. En saadan bør nødven- 

 digvis foretages, om man skal blive overbevist om, at Skygge- 

 blade fortrinsvis ere hele og enkle, og jeg skulde tro, at den 

 forholdsvis let vil kunne lade sig udføre ved Hjælp af min 

 Monografi „Lagoa Santa". Jeg har her saa fuldstændige Lister 

 over de enkelte Samfunds Planter, som man vist finder dem 

 i nogen europæisk Lokalflora , og saa vidt jeg ved , eksisterer 

 der ingen anden tropisk Lokalflora, der er saa fuldstændig 

 som denne. 



Lindman har vistnok Ret i, at Underskovens Buske, Halv- 

 buske og Urter fortrinsvis have Blade af Langblad-Typen. Han 

 nævner S. 30 — 22^ en Del Eksempler paa saadanne Buske 

 især af Familierne Ruhiaceæ, Myrtaceæ, Lauraceæ, Euphorbia- 

 ceae, Combretaceæ, liutaceæ m. fl., som alle have „ungetheilte, 

 lanzettliche Blåtter", elliptiske, ovale eller allerhyppigst „keil- 

 formige oder obovat-lanzettliehe (folia cuneata)", hvis Længde 

 er omtrent 10 Cm.; de ere horisontalt stillede. Hertil slutte 

 sig mange Halvbuske og Urter af Acanthaceernes, Polygala- 

 ceernes, Violaceernes Familier o. fl. , samt Stauder, saasom 

 mange Solana, Commelinaceæ, Gramineæ. „Das Schattenblatt 

 dieser Urwålder zeigt also eine se/ir geringe Diff'erenzirung ; 

 der Blatttyjms ist ein Atisdruck fi'ir die Einforniigkeit des 

 Standortes in pliysischer Beziehung^' (1. c. S. 23). 



De anførte Fakta ere rigtige nok. Man vil finde dem be- 

 kræftede ved at se mine Resultater i „Lagoa Santa", hvor jeg 

 (S. 295 ff.) nævner 300 Underskovsbuske ; naar undtages nogle 

 Gæsalpiniaceer og Mimosaceer, nogle Euphorbiaceer, Malvaceer, 

 Oxalidaceer og nogle faa andre, har hele den store Mængde 

 af Arter de omtalte Bladformer; nogle af de fremherskende 

 Familier have jo overhovedet l^itii enkle og helrandede Blade. 



' I Lindmans interessante Bog, Vegetationen i Rio Grande do Sul (Stock- 

 holm 1900), findes t. Eks. S. 130—132 ogsaa Angivelser i samme Retning. 



36 



