Til Begrebet Trakeide. 97 



ved at undersøge en stor Mængde Vedsorters Bygning kommet 

 til det Resultat, at de Tilfælde, hvor Veddets Styrkevæv ud- 

 gøres af Trakeider og ikke af Vedtaver, er langt talrigere end 

 han havde troet, og er derved kommet ind paa at anstille 

 Betragtninger over Trakeidebegrebets Berettigelse i den gængse 

 Forstand. 



Men her kunde maaske være Grund til at spørge: Hvilken 

 er den gængse Opfattelse af Begrebet Trakeide? Med Hen- 

 syn til Begrænsningen opadtil, mod Karrene, er der vel i 

 Reglen ingen Vanskelighed, hvorimod det stiller sig anderledes, 

 naar vi skal drage Grænsen nedefter mod Vedtaverne; det 

 er navnlig denne Vanskelighed, der kommer frem ved Special- 

 undersøgelserne og derfor af mange ikke bemærkes, idet man 

 akkviescerer ved Forestillingen om Trakeiderne som lukkede 

 Vævelementer, svarende til Karleddene. 



Navnet er første Gang publiceret i en Afhandling af Sanio 

 med Titel: Einige Bemerkungen iiber den Bau des Holzes, 

 Botanische Zeitung 1860, og findes sammesteds pag. 201, 1ste 

 Spalte, som Benævnelse for en „Mittelbildung zwischen Holz- 

 zellen und Gefåssen", men den nærmere Redegørelse for dette 

 Vævelement findes i Sanios noksom bekendte Afhandling: Ver- 

 gleichende Untersuchungen iiber die Elementarorgane desHolz- 

 korpers, Bot. Zeit. 1863 pag. 113 og flg. Navnet med Syno- 

 nymer lyder her saaledes: Gefåssartige Holzfasern oder Holz- 

 zellen, cellulae sive fibrae ligneae trache'ideae, kurzweg Trachetd- 

 zellen oder Trache'iden (ved en Fejltagelse var Navnet første 

 Gang publiceret som Tracheoidzellen). 



Naar det nu drejer sig om en Undersøgelse af dette Be- 

 grebs Holdbarhed, maa vi stadig holde Vedtaverne, Sanios 

 Libriform, ved Siden af og se, hvorledes disse to Begreber er 

 holdt ude fra hinanden. 



Det er naturligt først at gaa til Kilden og se efter hos 

 Sanio selv, hvorledes han tumler med disse Forhold. 



Der er nu først Poredannelsen, idet jeg ser bort fra 



