Til Begrebet Trakeiide. 99 



fasern rechnen niuss. z. B. bei Hamamelis virginica , Fagus 

 sUvatica, Casuarina equisetifolia und torulosa"' ^ 



Skruestribningen har spillet en Rolle, idet der skelnes 

 imellem en skrueformet Fortykning og en skrueformet Spalt- 

 ning. Sanio udtaler sig saaledes: „Ausser einer Schichtung 

 zeigen die Libriformfasern meist keine weitere Structur, nament- 

 lich fehlt eine spiralige Spaltung in der Regel und eine spiralige 

 Verdickung stets" 2. Men allerede paa den næste Side læser 

 vi: ^.Lange Zeit glaubte ich , dass das Libriform von jeder 

 spiraligen Verdickung frei ist, bis mieh die Untersuchung des 

 Holzes von Avicennia sp. eines Andern belehrte". Lad være, 

 at Ordet „Verdickung", hvad der kan være Grund til at tro 

 ved Sammenligning med andre Steder, er løbet med som en 

 lapsus calami eller animi, saa kunde det ogsaa være, at det 

 var et Udtryk for en mindre gennemtænkt Adskillelse mellem 

 disse to Forhold, Stribning ved Fortykkelse og Stribning ved 

 Spaltning, og der turde være mange Tilfælde, hvor det de facto 

 ikke er let at afgøre, om det ene eller det andet Tilfælde 

 foreligger. 



Libriform ets Porer er sparsomme. „Ferner ist die 

 Tiipfelung des Libriforms stets seltener als bei den Tracheiden 

 und Gefåssen {Quercus, Castanea), manchmal geradezu spår- 

 lich, ja selten" ^. Trakeidernes kan imidlertid ogsaa være spar- 

 somme, og for Libriformets Vedkommende siger Sanio et andet 

 Sted: „Ihre Tiipfelung ist meist spårlich, manchmal sogar selten, 

 zuweilen aber auch håufig" *. 



Jeg har i det foregaaende ved Citater belyst Sanios Op- 

 fattelse af Forholdet mellem Begreberne Trakeide og Vedtave 

 og søgt at vise, at heller ikke for ham var Grænsen sikker, 



' 1. c. S. 105. 



' 1. c. S. lOo, 2den Spalte. 



3 1. c. S. 116, 1ste Spalte. 



* 1. c. S. 101. Sden Spalte. 



