Til Begrebet Trakeide. 101 



Sanio mener paa det foreliggende Omraade at have truffet 

 det mest naturlige ved Sondringen mellem Trakeider og Ved- 

 taver paa den ovenfor angivne Maade. For mig stiller det 

 sig, som om dette vil føre til, at vi i mange Tilfælde vil komme 

 til at staa over for Tvivl, mens mine Iagttagelser har ledet 

 mig til den Opfattelse, at vi meget sjældent lades i Stikken, 

 naar vi sætter Skællet lidt anderledes ^ 



De Bary- stiller sig paa Sanios Standpunkt, men siger: 

 Die scharfe Sonderung beider Organe låsst sich daher nicht 

 ohne Zwang und Zweifel allgemein durchfiihren ..." og ind- 

 rømmer, at: „Von faseråhnlichen Tracheiden und tracheiden- 

 åhnlichen Fasern wird daher immer geredet werden miissen" ^. 



Van Tieghem * ligeledes. Han bruger ikke Ordet Trakeider, 

 men har Kategorierne Vaisseaux fermes og V. ouverts, og om 

 Vedtaverne siger han : „Les fibres ligneuses portent des ponctua- 

 tions peu nombreuses, étirées en fentes obliques par la gauche, 

 ordinairement simples, quelquefois aréolées" °. 



Endvidere Haberlandt^, der taler om „Libriformfasern mit 

 kleinen Hoftiipfeln" ' og fremsætter følgende almindelige Ud- 

 talelse: „Die in diesem Buche vorgetragene Eintheilung der 



' Følgende Citat efter Joseph Moeller er et godt Exempel paa det 

 vaklende og udflydende i den sædvanlige Maade at tage disse Begreber 

 paa. Her er Tale om en Karakteristik af Rosaceae og om „die das Grund- 

 gewebe des Rosenholzes bildenden Fasern". Det hedder: „Sie sind in 

 eine lange und feine Spitze verjiingt und betråchtlich verdickt — Charac- 

 tere des Libriform. Mit den Gefassen haben sie die behoften Tiipfel und 

 die feine spiralige Verdickung gemeinsam. Da aber diese beiden Charac- 

 tere auch dem Libriform zukommen und geråde bei Rosa die Gefasse 

 durch Diinnwandigkeit ausgezeichnet sind, so scheint es mir gerechlfertigt, 

 dieses Kennzeichen von sonst relativem Werth hier zur Entscheidung in 

 dem Sinne zu beniitzen, dass man das Grundgewebe nicht als Tracheiden, 

 sondern als Libriform anspricht" (1. c. S. 108). 



* Vergleichende Anatomie. 

 ' 1. c. S. 498. 



* Traité de Botanique. 



* 1. c. S. 787-88. 



" Physiologische Pflanzenanatomie, 2den Udg. 1896. 



* 1. c. S. 504. 



7 



