Til Begrebet Trakeide. 103 



Hvorledes N. J. G. Muller ^ stiller sig til dette Spørgsmaal, 

 er ikke saa let at se, da han i sine Diagnoser næsten ikke 

 benytter Karakterer af denne Art. I sit Kapitel, Mikroskopische 

 Analyse der Holzstructur, har han (S. 38) en Afbildning af 2 

 Karled af TJlmus campestris. Dem kalder han imidlertid for 

 Trakeider, uagtet han baade beskriver og afbilder den meget 

 tydelige Perforation. 



Vi har Rækken: Kar, Trakeider, Vedtaver. Er dette nu 

 en fortløbende Række eller kan vi med Sanio anbringe de to 

 første i ét System, det trakeale, den sidste Form i et andet 

 System, det bastlignendeV For mig stiller det sig saaledes, at 

 det er mest praktisk, at Cellefusionerne, Karrene staar paa 

 den ene Side, Trakeiderne og Vedtaverne paa den anden; 

 hvorledes man vender og drejer det, er disse 2 sidste Former 

 dog Prosenkymceller, som i deres paa Ledning mest beregnede 

 Udvikling kan faa en stor Lighed med Karleddene. Umærke- 

 lige er de Overgange, der fører fra den mest karlignende 

 Trakeide til de mest udprægede Vedtaver (i Saniosk Forstand), 

 for saa vidt disse endnu har Ringporer; derimod forekommer 

 det mig at være meget sjældent, at jeg har haft Vanskelighed 

 ved at afgøre, om jeg har med Kar eller Trakeider at gøre. 

 Man kunde da for saa vidt slaa sig til Ro med Kategorierne 

 Ringporede og Enkelporede Vedtaver (Libriformceller, Libriform- 

 taver, Sklerenkymtaver, Vedceller), idet jeg ikke til disse sidste 

 med Sanio og mange andre henregner de Tilfælde, hvor Pore- 

 ringen er meget lille, mindre end Spalten. Dette sidste be- 

 grunder jeg saaledes : Poren er ikke sjælden saa flad. at Ringen 

 ikke kan ses fra Fladen, men at man kun ser Spalten; i saa 

 Tilfælde kan man ikke afgøre, om Ringens Diameter er større 

 end Spalten; derimod kan man altid se den i Protilsnittet, 

 men her kan man heller ikke se, om den er videre end Spal- 

 ten, i mange Tilfælde i alt Fald ikke. Altsaa hvordan vi lægger 



^ Erlåuternder Text zu dem Atlas der Holzstructur. 1888. 



9 



