Moræner i den islandske Palagonitformation. 149 



Man kan i Virkeligheden i Palagonitformationen træffe 

 Moræner, der f. Eks. gaar i Dagen midt i en stejl Fjældside 

 eller endog tjener til Underlag for en hel Bjærgmasse, og hvis 

 Grundmasse opnaar en lignende Haardhed som de skurede 

 Basaltsten, der fnides i dem. Disse gamle Glacialdannelser 

 er forkastede langs Spalter og gennemsatte af Basaltgange og 

 intrusive Lag; ja en meget stor Del af dem er gaaet i Dybet 

 og har fuldstændig unddraget sig Iagttagelsen. Selv en flygtig 

 Undersøgelse er tilstrækkelig til at vise, at Egnens Fjælde kun 

 er tilbagestaaende. ofte spaltede og hældende Brudstykker af 

 et engang sammenhængende Højlande og netop Disloka- 

 tionerne skyldes det navnlig, at det er muligt at faa noget at 

 vide om de dybtliggende Moræner. 



Efter at jeg havde gjort de Iagttagelser, hvortil der er hen- 

 tydet ovenfor, faldt det mig ind, at Keilhacks og tildels ogsaa 

 Thoroddsens Konglomerater muligvis var Moræner, skønt 

 ganske vist ingen af dem omtaler, at han har fundet skurede 

 Sten i Konglomeraterne, eller at de hviler paa isskuret Under- 

 lag. Senere Erfaringer har imidlertid bragt mig til at opsætte 

 at danne mig nogen Mening angaaende dette Punkt, saalænge 

 jeg ikke af Selvsyn kender de paagældende Bjærgarter, af 

 hvilke jeg kun har set de af Thoroddsen i 1888 iagttagne 

 Konglomeratlag i Thjorsårdalen (Stångarfjall). Hvad disse 

 Lag angaar, mener jeg som Thoroddsen, at de er afsatte af 

 Vand, men de kan ikke, skønt dækkede af isskuret Basalt, 

 være præglaciale, da de hviler paa Moræne. 



II. Nogle Bemærkninger om Sydlandets Palagonitmoræner. 



Jeg har i en Afhandling betitlet „The glacial Palagonite- 

 Formation of Iceland« - gjort Rede for mine Undersøgelser af 



' Se f. Eks. Thoroddsen : Exploration in Iceland during the years 1881 

 —98. The Geograph. Journ. for March & May 1899, p. "2b (Særtr.) 

 » The Scottish Geogr. Magazine for May 19IX), p. i296-93. 



3 12* 



