Et Møde i Vidensk. Selsk. for halvandet hundrede Aar siden. 197 



skabernes Selskabs ' offentlige, høianseelige og talrige Forsam- 

 ling den 28. Februarii 1752". Den er ligesom den tbregaaende 

 tilegnet Kong Frederik V og indledes som denne med en Hen- 

 vendelse {captatio henevolentiæ) til Selskabets Medlemmer, hvori 

 Taleren bl. a. ytrer: 



„Høistærede Herrer! dersom ei mit udi dette Høipriselige 

 Selskab offentlig givne Løfte forbandt mig selv dertil, da over- 

 lod jeg gierne til en anden ved denne sørgelige Leilighed at 

 faa Ordet, og selv udi Eenrum gav min retmæssige Gremmelse 

 Gehør, som vi alle have tilfælles med tvende Store Konger - 

 og fem mægtige Riger =^, ja! jeg tør sige med den hele ret- 

 sindige Verden." 



„O ! hvor uendelig en Forskiel er der ikke imellem den 

 Tale, jeg for mere end et Aar siden haver havt den Ære at 

 holde udi denne Forsamling, og den, jeg paa nærværende Tiid 

 skal fremføre. Jeg seer ingen Liighed imellem dem uden 

 denne, at de begge ere udtalede udi eet og det samme priis- 

 verdigste Selskab, og af een og den samme slette og u-øvede 

 Orator. For Resten fremkom hin ved den allerglædeligste, 

 denne derimod ved den allersørgeligste Leilighed. Den gang 

 talede jeg med en Jubel-Glæde ; nu maa jeg betiene mig af 

 en Jammer-Tone. Den gang maatte det gamle Rom laane 

 mig sit Tungemaal, til at fortælle vores ligesaa gamle som 

 gode og lyksalige Konge-Stammes uglemmelige Fortienester, 

 endogsaa iblant de længst bortliggende Folk; hvis meer end 

 Krone-verdige Afkom i vore Tider glimrer paa næsten alle 

 Europæiske Troner: nu derimod vil mit nedslagne Sind neppe 



1 Molbech antager (Vid. Selsk. Hist. S. 122). at Betegnelsen ,det Kgl. 

 Videnskabernes Selskab" tørst forekommer i en kgl. Kabinetsordre af 

 177G, medens Selskabet tidhgere kaldtes Videnskabernes Societet eller 

 Gollegiuni, eller, som der staar paa den første Række afskrifterne: „Det 

 kjøbenhavnske Selskab af Lærdoms og Videnskabernes Elskere". Oven- 

 nævnte Titel viser dog, at det nu brugelige Navn er betydelig ældre. 



^ Kongerne af Danmark-Norge og England, 



^ Danmark, Norge, Storbritanien, Frankrig og Irland (disse fem Higer 

 nævnes i Dronning Lovises Titel paa Sørgetalens Titelblad). 



9 



