202 Holger Fr. Rørdam. 



1752 blev han Lenssekretær og 1753 tillige Assessor i Kancelli- 

 kollegiet. Som Søn af en saa formaaende Mand som J. L. 

 Holstein laa Vejen til de højeste Embedsstillinger aaben fol- 

 den unge Greve. Imidlertid er det et godt Vidnesbyrd om 

 hans Karakter, at han den 31. Jan. 1754 underkastede sig en 

 Eksamen i Retsvidenskabens vigtigste Discipliner, deriblandt 

 ogsaa i dansk og norsk Ret. Det bemærkes, at flere af 

 Ministrene vare tilstede ved Prøven, og at han besvarede de 

 forelagte Spørgsmaal til almindelig Tilfredsheds Samme Aar 

 — altsaa kun 20 Aar gi. — blev han Assessor i Højesteret 

 og fik 1755 Kammerherrenøglen, Uden at opgive sin Stilling 

 i det danske Kancelli blev han 1762 Direktør i Generalpost- 

 amtet og s. A. Medlem af Direktionen for Waisenhuset og af 

 Missionskollegiet , i hvilket hans Fader var Præses, ligesom 

 Farfaderen, Gehejmeraad J. G. Holstein, i sin Tid ogsaa havde 

 været. Efter Faderens Død i Januar 1763 overtog Christian 

 Holstein Lensgrevskabet Ledreborg. 176() fik han det hvide 

 Baand og Ordenen de l'Union parfaite. 1768 blev han Over- 

 hofmester hos Dronning Caroline Mathilde med Gehejmeraads 

 Titel og fik 1769 Overstaldmesters Charge hos Dronningen. 

 Struensees Omvæltninger skød ham 1771 ud af Kancelliet; men 

 efter Hofrevolutionen 1772 blev han Overhofmarskal og som 

 saadan Medlem af Direktionen for det kongl. Theater. 1774 

 Gehejmekonferensraad. 1780 Overjægermester. 1783 Ridder 

 af Elefanten. Han døde 15. Juni 1799 -. 



Det er dog ikke denne glimrende Løbebane, der har hen- 



^ Biisching, Nachrichten von dem Zustande der Wissenschaften u. 

 Kiinste in den Konigl. Dånischen Reichen u. Låndern. I, M5. 



^ Meddel, fra det Kgl. Gehejmearkiv 1886-88, S. 122. 142. Dansk 

 biogr. Lexikon. VIII, 25. En stor Sorg ramte Grev Christian Holstein 

 paa hans ældre Dage, da hans ældste da levende Søn, Stamherren til 

 Grev.skabet, Johan Ludvig Holstein, den 14. Decbr. 1789 døde „i sin 

 Alders 20de Aar, formedelst en ulægehg Byld ved sit Luftrør i Halsen" 

 (s. And. Molleskou. Klage-Prædiken, holdt i Ledreborg Kirke. Kbh. 1790). 

 Ved denne Lejlighed fremhæves Faderens „rare Tro, Ghristendom og 

 Gudsfrygt", dei- formenthg vilde hjælpe ham til at bære Tabet. 



14 



