Unipolare elektriske Strømme i en Elektrolyt. 211 



reducerer Brinten Kvægsølvsaltet og udskiller Kvægsølv ved 

 den negative Pol ; derfor mærkes ingen Polarisation. Idet nu 

 Strømstyrken vokser, bliver Brintudviklingen for stærk og kan 

 ikke ophæves af Kvægsølvet. Strømmen forløber derefter 

 ligesom med normal Salpetersyre. Gaar man derimod fra 

 høje til lave Spændinger, faas den anden Forsøgsrække, ved 

 hvilken Strønnnen først gaar som ved Salpetersyre, men ved 

 lavere Spændinger bliver større ; tilsidst holder den sig næsten 

 konstant mellem 1 og ^'2 Volt. Vi have i dette Tilfælde 2 

 Kurver, som i Figuren ere betegnede med 2. 



Overgangen fra den ene Kurve til den anden kan foregaa 

 ganske uregelmæssigt, som Forsøgene med 4 Gr. Salt i 1000 Gem. 

 Salpetersyre vise. Med 8 Gr. Salt i 1000 Ccm. Salpetersyre 

 maa der en meget stærk Strøm til for at fremkalde Omslaget. 

 De tilsvarende Kurver ere i Figuren betegnede med 4 og 8. 

 Kurven for normal Salpetersyre er betegnet med 0. 



§ 4. Unipolariteteu. 



I de hidtil omtalte Forsøg vare Elektoderne to lige store 

 Kvægsølvoverflader ; i dette Tilfælde er Strømstyrken uafhængig 

 af Strømmens Retning. Men naar de to Elektroder ere ulige 

 store, viser Unipolariteten sig tydeligt for Spændinger, der ere 

 mindre end Polarisationens elektromotoriske Kraft. 

 A, B, C ere 3 Glasrør, hvert 6 Mm. i indre Dia- 

 meter, de ere indsatte i en Korkprop, som lukker 

 det vide Glasrør D forneden. A, B, C ere for 

 neden lukkede med smaa Propper, igennem dem III 

 gaa Platintraadene a, /9, y. Rørene fyldes med / ( F 

 Kvægsølv, hvorpaa der hældes en Opløsning i £>, "■ fi y 

 som indeholder 2 Gr. Merkuronitrat i 1000 Gem. Fig. 5. 

 normal Salpetersyre. 



Den elektriske Strøm dannedes og maaltes paa følgende Maade. 

 E (Fig. 6) er et Akkumulatorbatteri bestaaende af tre Akkumu- 



7' 



