Et Stykke indisk Religionshistorie. 33 



Alt dette er tydelig nok en ganske rationalistisk Speku- 

 lation, som har bevæget sig saa temmelig frit og ubunden; 

 de nedarvede Elementer — vi kunne for Kortheds Skyld 

 kalde dem Aabenbaringen — ere trængte fuldstændig i Bag- 

 grunden og have saa godt som ikke faaet Lov at spille nogen 

 som helst Rolle. Det kraftigste af dem er imidlertid Offer- 

 Teorien, som blev uddannet til en hel Videnskab og behand- 

 ledes som saadan, og diskuteredes med quasi-videnskabelige 

 — naturligvis fuldstændig overtroiske — Ræsonnementer. At 

 alt Vedisk — i videre Forstand — senere betragtedes som 

 „aabenbaret," betyder intet med Hensyn til dette Spørgsmaal; 

 det er saa langt fra, at Forfatterne selv prætenderede noget 

 saadant, at de tvertimod ere meget stolte af hvad det er lyk- 

 kedes dem at udspekulere. 



Formaalet med Gudsdyrkelsen i Rg-Veda er at skaffe 

 Offergiveren et langt Liv, Rigdom, Koner, Afkom, Sejr og lig- 

 nende jordiske Behageligheder, foruden at styrke Guderne til 

 at lade Solen staa op, lade Regnen strømme ned i rette Tid, 

 kort sagt sørge for Verdens Bestaaen. Helt i Baggrunden 

 staar Himlen. Af senere fyldige og rigelige Skildringer sés, 

 at den var nærmest muhammedansk med Houris — i Indien 

 kaldes de Apsaraser. Senere træder Himlen stærkt frem i 

 Forgrunden, og et vigtigt Middel til at vinde den bliver Spæ- 

 gelser eller Selvplagerier. De „tvebaarnes" (de 3 højeste 

 Kasters) Liv falder herefter normalt i 3 Afsnit: som Student, 

 som Husfader, og som Skovboer (eventuelt med strenge Spæ- 

 gelser), og Etiken opstiller for ham 3 Formaal at stræbe 

 efter: dharma („Pligt", særhg Offer og andre religiøse Pligter), 

 artha (verdslig Fordel), og kåma (Lyst, som dog ikke maatte 

 stride mod dharma og artha). 



Imidlertid var der opstaaet en, som det synes, ny Teori, 

 nemlig Sjælevandringen. Hvorfra den er kommen, ved man 

 intet positivt om ; det er netop et af de Steder, hvor vi haardt 

 savne Besked om Enkelthederne, og det paa et af de aller- 



3 3* 



