40 S- Sørensen. 



ningerne skulde gøres som et Offer til den højeste Gud) deri. at 

 mens Brahmanismen, som ovenfor sagt, er en rationahstisk 

 Spekulation med et Minimum af positiv Religion i Baggrunden, 

 beror Krshnadyrkelsen og de andre nyere indiske Religions- 

 former paa Antagelsen af en personlig Gud (som i Teologien 

 identificeres med „det absolutte"), og han kan naturligvis 

 supplere Menneskenes kortsynede Viden med sin Alvidenhed, 

 og den antydede Selvmodsigelse kan antages paa hans Auto- 

 ritets Man kan altsaa ikke beraabe sig paa Bhagavadgita 

 for Kompromis'ets Oprindelighed. 



Forsøger man at gøre sig Rede for Udviklingen i de store 

 Træk, vil man kun kunne komme igennem med Evolutions- 

 teorien med en karakteristisk Modifikation. Det viser sig 

 nemlig, at paa ethvert Trin det ny Stadium ikke kan være 

 udviklet direkte af det foregaaende, men netop karakteriseres 

 ved noget nyt, som er væsentlig uensartet med det gamle. 

 Allerede i Rg-Veda have de to Kultusformer, som leve frede- 

 ligt ved Siden af hinanden i samme Bevidsthed, nemlig Ofret 

 og Gudepaakaldelsen. øjensynlig ikke samme Oprindelse: Ofret 

 nøjes nemlig ingenlunde med at være en anden Form for 

 Gudepaakaldelsen eller et Supplement til denne; det optræder 

 i Virkeligheden saaledes, at enten maatte det eller Gudepaa- 

 kaldelsen være overflødig, og Enden paa det blev, at det 

 sidste paa det allernærmeste blev Tilfældet paa de ældste 

 Stadier; dog synes Modsætningen ikke at være kommen til 



' Man kan se de største Religionsforskere paa en mistænkelig Maade 

 sidestille Buddhismen med Krshna-Religionen etc. Jeg kan ikke blot 

 ingen Lighed se, men maa bestemt benægte, at der er noget som helst 

 Slægtskab imellem dem: Buddha forkaster paa ægte brahmanistisk Vis alt 

 positivt religiøst og mener, at hans System er Frugten af ren konsekvent 

 forudsætningsløs Tænkning (som rigtignok er gaaet op for ham ved In- 

 tuition), og er Atheist, det stik modsatte af Krshnaismen etc. Ogsaa hvad 

 deres Personligheder angaar, staar den sympatetiske, menneskekærlige og 

 retsindige Buddha i den grelleste Modsætning til Krshna, som bl. a. mil- 

 dest talt var en Rævepels, fuld af Sophismer og Forlokkelser til ondt, 

 med noget ligefrem djævelsk ved sig. 



10 



