80 



Ægget i det hele, for ganske nylig været Gjenstand for en 

 Undersøgelse af Bertrand (Etude sur les téguments séminaux 

 des végétaux phanérogames gymnospermes, i Annales des 

 Sciences natur., Ser. VI, tom. 7, S. 60 — 92; udgivet i Febr. 1879). 

 Han påaviser, at Pollenkamret findes hos alle Gymnospermer, 

 baade nu levende og fossile, og er en Ejendommelighed for 

 dem; det er størst hos de (geologisk) ældste Arter, mindst hos 

 Cuprcssineerne, hvilke han betragter som den fylogenetisk 

 yngste Gruppe. Han angiver, at der efter Brongniarts Med- 

 delelse om Pollenkamret (i 1875) intet er blevet publiceret om 

 det, og at det har været ukjendt for alle de tidligere, talrige 

 Undersøgere. Lige saa lidt som han altsaa har taget Densyn 

 til min første Afhandling, der er bleven tilsendt ham, lige saa lidt 

 kjender han til de spredte Angivelser om Pollenkamret, som 

 findes hos andre Forfattere, saasom den af ham selv citerede 

 Strasburger. I dennes Værk «Die Coniferen und Gnelaceen« 

 omtales det f. Ex. S. 15, 61, 65, 68, 77, 87, 266, 272 (for 

 Araucaria, Cunninghamia, Ephedra, Salisburia o. a.). 



Efter Bertrand skal Pollenkamret være et Slags stort 

 Intercellular-Rum, opstaaet derved, at Cellerne i Spidsen af 

 Nucellus vige ud fra hverandre; men en Resorbtion af Celle- 

 vægge finder dog aabenbart ogsaa Sted, derpaa tyde Siderne af 

 det ældre Pollenkammer, i det Cellerne dér ere sønderrevne og 

 Væggene mere eller mindre uregelmæssig opsvulmede. 



Archegonierne. 

 Jeg har ingen nye Iagttagelser med Hensyn til den første 

 Anlæggelse, men skal blot bemærke, at jeg har havt Lejlighed 

 til gjentagne Gange at betragte Archegoniernes Hals, og jeg har 

 ingen Undtagelse fundet fra min tidligere Angivelse, at der kun 

 er 2 Halsceller, som til sidst hæve sig næsten halvkugleformig 

 svulmende i Vejret op i Frøhvidegruben. — Hos Cycas circinalis 

 har jeg en Gang set Archegonierne grupperede, som angivet 

 VI, 29, i en ved en lav Tværbro delt Frøhvidegrube. 



