127 



meddelte. Denne Kejser, født paa Sicilien og opdragen i Pa- 

 lermo i den græsk-arabiske Kultur, skyldte især Araberne sine 

 Kundskaber i iMalhemalik, Medicin og iMlosofi; hans fortsatte 

 Forbindelser med Orientens Fyrster i Kahira, Tunis og Marokko 

 vare bekjendte overalt og paadroge ham gjentagne Bansættelser 

 af Paverne og Forbandelse af kirkelige Forfattere^). Paa sit Kors- 

 tog, som han foretog endnu ikke lust af Gregor IXdes Han, be- 

 søgte han 1228 — 29, mere som en Ven af Islam end som den 

 christne Keligions Forsvarer, den ægyptiske Sultan Melik al-Kåmil, 

 og en omtrent samtidig orientalsk Forfatter, Ibn Sebt-al-f)juzi, 

 udhæver udtrykkelig om Kejseren, al hans religiøse Anskuelser 

 ganske stemte overens med Veziren Fakhr ed-Dins-), og at 

 han under sit Ophold hos Sultanen udvexlede mathematiske Op- 

 gaver med ham, Abulfeda har den samme Dom om Frederik il, 

 at hans aandelige Disposition førte ham mod Islam, blandt hvis 

 Folk han havde nydt sin Opdragelse paa Sicilien^), og Mahritzi 

 bemærker, at han var vel bevandret i Grammatik, Filosofi og 

 Malhematik. r<]fter al have overtalt Sultanen til at holde Freds- 

 traktaten , der blev underskreven 24de Februar 1229, og ifølge 

 denne at overlade de Christne fri Kultus i Jerusalem, skiltes 

 begge Fyrster med en Udvexling af Gaver, af hvilke Kongen skal 

 have hjembragt et astronomisk Dhr og en Giraf, et i Europa 

 hidtil ukjendt Dyr"*). Kejserens Forbindelser fortsattes med 

 Melik al-Kåmils Efterfølgere: Melik el-Adil og Salih Nedjm 



M S. Huillard-Bréholles, historia diplomat. Frederici li, t. V, p. 286. 327. 



^) Der berettes om Kejseren en Anekdote, hvis Oprindelse dog sjnes alt- 

 for tydelig: han skal nemlig med Hensyn til den nye Traktat, der sik- 

 krede de (Christne Adgang til Helligdommen i Jerusalem, idet han be- 

 tragtede de mod Smaafugle tilgittrede Tempelvinduer, have yttret: 

 "I have sikkret Eder mod Spurve, men i deres Sted vil nu Herren sende 

 Eder Svin», s. Bibi. des croisades, Reinaud, p IV, p 431 — 32 og Amari, 

 Storia dei rausulmani di Sicilla, t. 111, p. 641, 645, 692 og Bibi. Arabo- 

 Sicula, p. ål 5. 



') S. Ab. annal, muslem. ed. Reiske, t. IV, p. 348. 



*| S. Bibi. des croisades, Reinaud, p. IV, p. 436 og Amari, Storia, t. III, 

 p. 654, 713. 



