131 



existerende Tingn V), Hans Disciple forsømte derfor Bøn og de 

 øvrige Islams Grundsætninger. Paa (iriind af sine religiøse 

 Meninger blev han nødt til henved 30 Aar gammel at forlade 

 sit Fædreland og Islams vestlige Lande; han bosatte sig da i 

 Mekka, hvor han dræbte sig selv ved at aabne Aarerne d. 28de 

 Shawwal 668 H. = 1271 Chr. i en Alder af 5o Aar». 



Med hvor stort Had han omtales i en senere Tid, afgiver 

 det biografiske Værk Manhel es-Sqfi et Exempel paa; efter at 

 have gjentaget den ovenstaaende Artikel af Kiitbi, tilføjer For- 

 fatteren Abu-1-Mehåsin Tagriberdi fra det I ode Aarhundrede 

 med disse Ord sin egen Dom: "Han var ugudelig og Tilhænger 

 af Filosofien; dersom Dhahabi's Beretning om hans Selvmord 

 er sand, er han nu i Helvede, fordi, selv forudsat at alt, hvad 

 der siges om hans Glosofiske Meninger, er lutter Opdigtelse, 

 han ved sit Selvmord har sat sig op mod Herren. Kort sagt, 

 han var det ugudeligste og mest fordærvede Menneske med 

 Hensyn til Liv og Anskuelser og vil hinsides lide sin retfærdige 

 Straf". En herpaa følgende Forbandelse: «Gid Herren overvælde 

 ham med Skjændsel og lade ham udsone sit foragtelige Livs- 

 værk«, synes tilføjet af en senere from Afskriver"). 



^) Vi gjenfinde her den neoplatonske Læresætning af Plotin, der i sit 

 System betragtede Verden som en Accidents i Gud, som igjen paa dy- 

 namisiiMaade er tilstede i Verden; smlgn. Zeller, die Philos. d. Griechen, 

 t. III, 2, p. 451 og Vacherot, hist. crit. de l'école d'Alexandrie, t. I, p. 409: 

 • La création divine n'est ni un acte rapide et subit, ni un eflort labo- 

 rieu.x , aprés lequel Dieu rentre dans son repos. Il crée sans cesse et 

 conserve ce qu'il a créé par un acte simple éternel, immanent, qui ne 

 trouble point son inaltérable quiétude« ; p. 497: »Le monde est une 

 æuvre coéternelle å son auteur. L'idée qui a servi de modéle n'est 

 point distincte de Dieu, mais est Dieu lui-méme; en sorte que la créa- 

 tion du monde n'est que le développement nécessairc de la nature 

 divine«. 



-) Værket »Manhel as-Safi" findes blandt Haandskriflerne i Bibi. Nat. (ane. 

 fonds Nr. 750); Meddelelsen af dette Sted skylder jeg Herr Bibliolhekar 

 Zotenbergs. venskabelige Forekommenhed. I Journ. As. Aout 1836 har 

 Quatremére citeret Begyndelsen af samme Artikel. 



