171 



400 Aar fortløbende Række erholdt, skjønt ikke udmærket ved 

 nogen særlig Originalitet, det mest udbredte Navn i Vesten og 

 særligen bidrog til at udbrede den arabisk-aristoteliske Filo- 

 sofi i den kristne Middelalder. Som vi se, afløser vor Fi- 

 losof i det følgende Aarhundrede denne sidste store Repræsen- 

 tant blandt de arabiske Peripatetikere eller rettere Østens Filo- 

 sofer; men havde ikke det foreliggende Sendebrev bevaret 

 Erindringen om den berømte Kejsers Forhold til Orienten og 

 dens Litteratur, vilde han vel næppe have vundet større Betyd- 

 ning end den store Mængde Sufikere, hvis Navne sættes i For- 

 bindelse med Smaaanekdoter og Mirakelhistorier og vedlige- 

 holdes i from Erindring af Islams Theologer, men som kun 

 have en forsvindende Interesse for Videnskaben. Staaende paa 

 en meget bred Basis af den aristoteliske Filosofis Sætninger 

 og benyttende sig af dennes formale Bevisførelse, idet Plato- 

 nismen forbliver Sandhedens Helligdom, Aristoteles's Lære kun 

 Forhallen, lader han sig det overalt være magtpaaliggende at 

 afslutte sine Svar med en idetmindste tilsyneladende stræng Or- 

 thodoxi. Vi gjenfinde hos ham Verdenssystemet med de 9 

 Sfærer, der omfatte det højere aandelige eller intelliyible, 

 skabt udenfor Tiden og paa den Maade evigt; det hele aristo- 

 teliske Grundlag er optaget under Navnet det nødvendige præli- 

 minære, gjennem hvilket Mennesket skal hæve sig til den sørge- 

 lige Vished om det jordiskes absolute Intethed; vi have endelig 

 aldeles uforandret Læren om de 10 Kategorier og Sjælens Ind- 

 deling i de 3 Hovedarter: den vegetative, den animalske og den 

 fornuftige Sjæl. Et omtrent ensartet Grundlag finde vi hos den 

 hele Skole, men i sin Bestræbelse efter at bevare et orthodox 

 Standpunkt benytter han, sluttende sig til Ny-Platonikerne, et 

 Islam oprindeligen aldeles fremmed Element, nemlig den orien- 

 talske Mystik. At efterspore dennes Oprindelse og gradvise 

 Udvikling i Islam er endnu ikke bragt til tilfredsstillende Klarhed; 

 rimeligvis have gjennem alidiske Kalifatprætendenter, der havde 

 Støtte i Persien, indisk-persiske Keligionsanskuelser havt Ind- 



OTers. over d. K. D. Vidensk. Selsk. Forh. 1879. 12 



