76 



Slægtens Kjærne. Del er iimiskjendeligt, naar man følger hans 

 forskjellige Rejseværker og hans senere Skrifter, at han først 

 har dannet sit Slægtsbegreb omkring de Arter, som vi i hans 

 to senere systematiske Hovedværker over Cephalopoderne finde 

 beskrevne som Ommatostr^ephes Bartramii (les.)^ og Omm. Ouala- 

 niensis (lesson)^ og under hvilke han da har inddraget enkelte 

 andre, som han havde iagttaget eller beskrevet under andre 

 Navne, men omkring hvilke han da ligeledes samlede sin syd- 

 havske store Art Omm. gigas u'orb. og de andre, under Blain- 

 villes "Calmars-fléchesi) staaende: »Omm. todarus (nafnon, 

 Omm. pelagicus (Bosc.) og den for de sydeuropæiske Naturforskere 

 under det urigtige Arts-Navn » Omm. sagittatus (Lam.)» mest be- 

 kjendle Form. Senere er saa af Naturforskere i forskjellige 

 Lande atter andre Former knyttede til disse igjen, saaledes 

 Omm. æqvipoda Ruppei. fra ]Middelhavet, Omm. pteropiis stp. fra 

 Middelhavet og Atlanterhavet og flere fra Sydhavet ved A. Gould 

 samt fra Middelhavet ved Vérany. 



Selv med alle disse Former indenfor sig maatte Omma- 

 tostrephes slægt en siges endnu at være den selvsamme, som 

 D'Orbigny havde efterladt os, og endnu at være et aldeles 

 naturligt Begreb, om end min ny Art Omm. pieropus havde ind- 

 ført et og andet Forhold i Armenes og Fangearmenes Bygning, 

 som D'Orbigny ikke havde bemærket hos sine Arter; men 

 efterhaanden som Antallet af Arterne — holdbare eller mindre 

 gode — tog til, traadte det i alt Fald mere i Øjnene, at Slægten 

 ikke længere var saa Iielstobt, og at det mere ensartede 

 stillede sig i flere bestemte Grupper indenfor Slægtsbegrebet. 

 Alligevel stode dog alle Formerne endnu baade med det samme 

 store, med Rette kunde man her tilføje: næsten vildledende 

 Fællespræg, og alle vare de indvendig udstyrede med Ryg- 

 skelettet af den ejendommelige Form, som D'Orbigny med 

 Grund havde lagt saa megen Vægt paa. 



Den nylig antydede Gruppering af Formerne indenfor Slæg- 

 ten slutter sig om visse Udstyrs- og Bygningsforhold, som dels 



